24: O. GUM^LIUS, OM MELLERSTA SVERIGES GLACIALA BILDNINGAR. 



Denna år den största relativa höjd, så vidt jag vet, som i 

 Sverige hos någon rullstensås blifvit iakttagen, men på flere 

 ställen finner man höjder, som närma sig denna t. ex. hos En- 

 köpingsåsen på Selaön, hos Badelundsåsen O. vid Stocksjön, hos 

 Köpingsåsen mellan Malingsbo och Eiddarhyttan o. s. v. 



Stupningen hos åsarnes sidor utgör också ett mycket vigti^t 

 bidrag, då fråga är om att bestämma åsarnes yttre form. Att denna 

 stupning ofta är högst betydlig, är en allmänt bekant sak, och 

 man finner hos flere af de äldre författarne uppgifter derom, 

 hvilka stundom torde stödja sig mera på ögonmått, än på verk- 

 lig mätning, ty, då man finner en sidostupning af 45° upp- 

 gifven, torde man hafva skäl att tveka, om observationen kan 

 vara fullt riktig. Dock finner man en uppgift af A. E. Törne- 

 bohm ^), att Rångedalaåsen skall hafva 45° sidoaftall, och då 

 denna angifvelse utan tvifvel grundar sig på verklig mätning, 

 måste man medgif\'a, att sådana stupningar kunna förekomma. 

 Dock reserverar sig iorfattaren mot, att den med säkerhet är 

 en rullstensås. Eljes är vanliga sidoaffallet 10° — 20°, men dock 

 är det icke alldeles sällsynt att få se till och med några och 

 30°, såsom man kan finna i beskrifningarne till de från Sveriges 

 Geologiska Undersökning utgifne kartbladen. 



Stupningen är nästan alltid olika stark på de olika sidorna 

 af åsen, så att den t. ex. vid den omnämnda höga afdelningen 

 af Upsalaåsen är mycket brant (öfver 30°) ned mot Ullfjärden, 

 men temligen svag vesterut mot slätten. Xågot längre norrut 

 på Skolandets vestra sida stupar åsen brant mot vester ned i 

 Mälaren, men mindre brant österut. Motsvarande förhållande 

 kan iakttagas på många andra stiillen. 



Åsarnes bredd beror tydligen dels på deras relativa höjd, dels 

 på krönets bredd, dels ock på sidoaffallet. ]\Ian finner derför stun- 

 dom åsar med ett eller två tiotal fot i bredd; man finner sådana med 

 några hundrade fot; på några ställen blifva de till och med flera 

 tusen fot breda, såsom t. ex. Upsalaåsen sydvest om Elfkarleö bruk 

 fi300 fot, samma ås vid Orrskog 6300 fot, samma ås norr om 

 Vissjön 5000 fot, samma ås på Skolandet 3800 fot och vid 

 södra ändan af Ullfjärden 5500 fot, Kjulaåsen ostsydost om 

 Torshälla stad 5000 fot. Husbyåsen sydost om Husby kyrka 

 i Södermanland 5000 till 7000 fot, Pålamalm på kartbladet 



') S. G. U. »UlricehaniD». N:o 21. 



