BTHANG TILL K. SV. VET. AKAD. HANDLIKGAR. BAND. 4. N:0 3. 35 



den tanken, att alla i'ullstenarne förskrefvo sig från den under- 

 liggande jordskorpans olika lager, och att do genoin eruption 

 kommit på sin nuvarande plats. Hans åsigt blef" sålunda helt 

 och hållet ofruktbar för fråsrans lösninir. Han ville afhusfga 

 knuten. 



v. Po.sT sökte deremot ^) lösa den genom stenräkning samt 

 genom jemförelse mellan de i rullstenarne triiffade be)-garter 

 och de af honom, såsom i fast häll uppträdande, kända. Han 

 använde dock en i viss mån felaktig metod, i det han icke 

 samlade materialet för sin riikning omedelbart ur lagret, utan ur 

 en imdankastad hög, lu- hvilken de bättre rundade stenarne an- 

 tagligen blifvit bortplockade till stensättning. Han (ick derför 

 sannolikt alltför hög halt af tjvartsit -) och för låg af granit. 



A. Erdma^n säger ^), att rullstenarne liksom krosstensgrusets 

 stenar förskrifva sig till största delen från den fasta klyften i 

 närheten, men att likvid många härstamma från ett ofta icke 

 obetydligt afstånd. Särskilt må påpekas, huru en bestämning 

 efter ögonmått kan förvilla, i det att Erdmann, om hvars soda 

 vilja och noggranhet i iakttagelsen ingen tvekan kan förefinnas, 

 likväl kan uppgifva, att i åsen vid Dalelfvens utlopp största 

 mängden af rullstenarne utgöres af sandsten och kalksten, mider 

 let att direkta räkningar*) utvisat en halt af 16,5 till 18,5 pro- 

 cent af dessa bergarter tillsammans. 



1870 gjorde jag några försök ^) att bestämma arten af ste- 

 narne i rullstensgruset å bladet »Örebro)^ i deras förhållande till 

 der befintliga fasta berghällen. Detta försök gaf en tydlig fin- 

 gervisning, att den mider åsen liggande berggrunden har stort 

 inflj^tande på procenttalet af de i åsen ingående rullstenarnes 

 art, men att det icke är omedelbart, utan först en sträcka söder- 

 ut, som inflytandet fullt gör sig gällande. Derjemte visade sig, 

 att olika bergarter utöfvade olika stark verkan till förändring 

 i rullstensgrusets sammansättning, så att t. ex. den korniga 

 kalkstenen nästan aldeles försvinner i rullstensgruset, under det 

 att de sega diorit- och trapparterna i de allra flesta fall förefinnas, 

 äfven om man icke kan iakttaga dem i fast klyft i närheten. 



') »Om sandåsen vid KöpingX). 

 ^) Jemför anmärkningen i noten sid. 31. 

 ^) :)iSveriges Qvartära Bildningar». 

 ■•) Verkstälda af mig. 



*) Se »Bidrag till kännedom om Sveriees erratiska bildninsrar». — Ö. af 

 K. V. A. Förh. 1871 N:o 5. ^ 



