48 o. GUM.ELIUS, OxM MELLERSTA SVERIGES GLACIaLA BILDNINGAK. 



ända visade lag eller aflossninc;sytor. Nära botnen voro dessa 

 lag till den grad böjda, att på två ställen fullkomliga inver- 

 sioner visade sig, hvilket )^svnes dels at maatte antyde, at Be- 

 vffigelsen i Isens Masse kan vtere meget compliceret. dels at 

 vise at Isen i Braken er i ikke ringe Grad plastisk». För ötrigt. 

 säger Hellajsd, har han ofta vid bräer, som sluta med en lod- 

 rät kant eller yä,gg, iakttagit böjningar och stundom, huru lagren 

 forma sig efter underlaget. 



]\Ian fur sålunda icke etter refflornas riktning på höjderna 

 eller på enstaka ställen i dalarnc bestämma isens rörelseriktning 

 i det hela. 



Att derför. om man skall medgifva öfverensstämmelsen i åsar- 

 nes och refflornas riktning, fordra icke allenast, att mot en krökning 

 af åsarne skall finnas en motsvarande krökning i refflornas rikt- 

 ning eller tvärtom, utan till och med, att man skall hafva 

 sett förhållandet utan att särskildt hafva letat derefter. gjort 

 behöfliga jordrymningar eller dylikt, det är dock väl för mycket. 

 Då åsarne i det stora hela gå i öfverensstämmelse med refflornas 

 riktninn^, torde man väl vara nödjjad erkänna det verkliga sam- 

 bandet mellan dem och söka förklaring för de jemförelsevis få- 

 taliga undantagen på andra grunder (såsom t. ex. bristande iakt- 

 tagelser, olika rörelse på olika höjd, senare förändringar o. d.), 

 i stället för att, på grund af de efter den hittills förvärfvade er- 

 farenheten och kanske jemväl för den omfattade bildningsteorien 

 svårförklarliga förhållandena förklara regeln vara endast »skenbar». 



Innan jag öfvergår till att framställa min tolkning af ås- 

 fenomenet, måste jag naturligtvis till granskning upptaga de 

 olika teorier, som hittills blifvit framstälda, och visa, i hvilka 

 delar de brista i bevisningskraft. 



Först torde lik\äl. såsom på visst sätt principiel, den frågan 

 böra besvaras: 



Vid hvllken tid äro åsarne bildade? 



Sefström och hans efterföljare ville anse åsarne såsom en bild- 

 ning af rullstensfloden. De gjorde dem således lika gamla, som 

 denna. De äldre glacialisterna, Agassiz, Charpentier m. fl., som an- 

 sågo åsarne vara moräner, liksom äfven v. Post i afhandlingen om 

 aflagringarne vid Strökärr, gjoi-de dem också lika gamla, som botten- 



