BIHANG TILL K. SV. VET. AKAU. HANDLINGAR. BAND. 4. N:0 3. 49 



ijTuset, på livilket de dock genom sitt bildningssätt kommo att 

 ligga. Dä snäckgruset upptäcktes i dem, tj enade detta för Lyell, 

 Martins m. fl. att bevisa, att de voro vida yngre, till och 

 med yngre än hvarfviga leran. Till denna äsigt slöt sig i se- 

 nare tider Bennigsen-Förder ^), som påstod, att åsarne verkligen 

 ^-oro lagrade pä lera och lermergel, hvilket visserligen för en del 

 åsar kan vara förhållandet, men icke i allmänhet. Sedan v. Post 

 visat, att åsarnes innehåll borde delas i skal och kärna, samt att 

 snäcklagrcn, ler och sandlagren, voro yngre bildningar, icke tillhö- 

 rande den egentliga åsen, kunde denna eller kärnan åter göra an- 

 språk på en högre ålder. En sådan tillerkändes den också i någon 

 mån af erosionsteoriens anhängare, men den måste dock enligt dem 

 ^■ara betydligt yngre än krossgruset, emedan det af denna teori 

 fordrade väldiga slamtäcket först måste i hafvet afsättas, sedan 

 derur höjas till flera hundrade, om icke till närmare tvåtusende 

 fots höjd, derefter, sedan de eroderande floderna under höjningen 

 bildat sina urskärningar, åter sänkas under hafvet, så att de åter- 

 sti"ieude, ej till åsbildningen bestämda, slammassorna af hafvets 

 böljor kunde bortföras, samt åsarne under tiden erhålla sin tillrund- 

 niug och sin pålagring af »skalet», en tidrymd, så lång, att den 

 mer än väl skulle kunna motivera den af J. Geikie -) ventile- 

 rade imdran, hvad som kan hafva tilldragit sig (i Skotland) 

 mellan aflagringen af bottengruset och »the kames», ehuru han 

 likväl ej behöfde så lång tid, som erosionsteoriens anhängare, 

 emedan han icke ville påstå, att åsarne äro bildade på land och 

 sedan sänkte under hafvet, utan tvärtom, att de äro bildade i 

 hafvet. 



De tvä sista teorier, som blifvit framstälda, platsera åsarnes 

 bildningstid till öfverisningens sista skede. D. Hummel fram- 

 håller åtskilliga skäl, som tala för denna äsigt. Det finnes lik- 

 väl ett skäl, som synes ovederläggligt, men som han icke fullt 

 betonar, ehuru han omnämner det, såsom stöd för sin åsigt, 

 under det N. O. Holst, såsom stöd för sin, helt och hållet för- 

 nekar dess verklighet, xsågot ytterligare studium i naturen torde 

 likväl förmå äfven honom att medgifva, att då, såsom jag i 

 den föregående delen af denna uppsats ^) hade tillfälle utreda, 

 krossgruset kan fördelas i två hufvudafdelningar af olika ålder 



') »Das Norcleuropäische und besonders das vaterländische Schwemmland», 



Berlin 1863. 

 2) »On changes of Climats dm-ing the glacial Epoch». 1872. 

 ^) «0m mellersta Sveriges glaciala bildningar». 1. Bihang t. K. Sv. Y. A. 



Handlingar. 1874. 



4 



