68 o. GUM^LIUS, OM MELLEUSTA SVKRIGf:S GLACIAI.A BII.DNINGAU . 



borde då naturligtvis uppstå en jemn båglinie, beroende på vin- 

 kelns gradtal och åsarnes relativa storlek. 



Så vidt jag kan se, förklarar sålunda detta bildningssätt 

 alla åsarnes mångfaldiga och olikartade egenskaper. 



Återstår ännu en sak att taga i betraktande i sammanhang 

 härmed, nämligen svallgruset. I enlighet med namnet, som 

 blifvit detta grus gifvet af A. Erdmann, bör förklaringen öfver 

 dess tillkomst sökas uti svallande vågor, som omlagrat och omsor- 

 terat, rullat och rundat krossgruset, samt utplånat refllorna på 

 jökelstenarne. Detta grus förekommer såsom större fält på vissa 

 höjder öfver hafvet, på sådana, som väl med sannolikhet kunna 

 anses hafva utgjort grund eller skär i detsamma, då hafvet stod 

 som högst. Så är t. ex. förhållandet med Käglan i Nerike, 

 Kolmorden m. H. trakter. På andra håll bildar det sluttande 

 terrassformiga afsättningar utefter bergväggarne. Så t. ex, efter 

 Kilsbergen på långa sträckor, efter Kolmordens södra fot så långt 

 jag haft tillfälle följa den o. s. v. Detta grus fortsattes ofta 

 utåt med sandlager, nedåt med bottengrus. 



Följer man detsamma på någon längre sträckning, der det 

 ofta är genom grustag öpnadt, såsom t. ex. efter Bråvikens 

 norra strand, skall man städse se det i någon mån skiktadt 

 och skikterna stupande utåt från berget. Det synes häraf 

 antagligt, att detta grus, åtminstone i många fall, utgör lem- 

 ningarne af de forna sidomoränernas undre lager, hvilket blir 

 så mycket troligare, då man ofta finner bäddarne af detta 

 grus täckta med massor af stenar och block, hvilka böra motsvara 

 den egentliga sidomoränen. 



Sannolikt synes äfven, att en del af svallgrusfälten utgöra, 

 så att säija, försök till bildning af nillstenssrus, ehuru icke för- 

 hållandena lämpat sig för dess normala utbildning. 



Slutligen må här mitt förklaringssätt öfver tillkomsten af 

 rullstensbildningarne i ett sammanhang i korthet framställas: 



1. Asarne bestå af tre skilda delar, tillhörande olika tider: 

 skalet, kärnan (den egentliga åsen) och underlagret, af hvilka 

 det första och sista ofta saknas. Skalet är dels glacialt dels 

 postglacialt och bildadt i hafvet; kärnan är glacial och bildad 

 i isen; underlagret tillhör istidens första skede (tiden för inlands- 



