72 o. GUM^LIUS, OM MELLERSTA SVERIGES GLACIALA BILDNINGAR. 



2. Moåsen. 

 c. d. e. 



Granit 15,i 21,2 '16,7 



Gneis 6,7 5,i 6,9 



Eurit 71,4 62,7 67,3 



Diorit H,4 8,5 3,5 



Främmande bergarter .. 3,4 2,5 5,6 



100,0 % 100,0 % 100,0 %. 



c) Från åsen mellan de båda vägarne till Skymhyttan; 



d) Från udden i Norasjön söder om Bockliolmen; 



e) Mellan Fåsjön och Usken öster om Oskevik. 



c) ligger på granitteritorium, d) på gränsen mellan graniten 

 och den nordligare liggande gneisen, e) på eurit. 



Af de i e) funna 16,7 procent granit kunna vid pass 10 

 procent vara komna från nära håll (d. v. s. från minst en Ijer- 

 dedels mils afstånd norrut); de öfriga äro från mera aflägsen 

 moderklyft. 



Under åsens fortsättning ned till Bockholmen ^) passeras 

 endast eurit och gneistrakter, tills den grofva Orebrograniten 

 vidtager högst en åttondedets mil nordnordost om d). Några 

 smärre partier af Stockholmsgranit finnas dock äfven här och der 

 inom gneiseiis område norrut. Från dessa traktens graniter kan 

 man härleda minst 17 procent af de här anträffade 21,2, hvilket 

 visar, huru hastigt närliggande bergarter inverka. 



Fortsätter man deremot ned till c), så finner man en lägre gra- 

 nithalt, oaktadt åsen mellan c) och d) endast passerat en gra- 

 nittrakt. Detta är svårförklarligt. Men om man ser, att gneis- 

 stenarne jemväl föga ökats, hvaremot euriten vunnit en betydlig 

 tillväxt, måste man tänka sig, att detta beror på tillförseln från 

 Vikerns dal af hufvudsakligen euritarter. (Jemför nedan om Sta- 

 draåsen). Märkligt är att icke en enda sten af kornig kalk ingått i 

 de här gjorda bestämningarne, oaktadt åsen vid e) befinncj sig 

 i närheten af och sydligt från denna bergart i fast klyft. 



Den stora tillökningen af diorit hos d) torde väl lli söka 

 sin härkomst från Jernboåstrakten, der dioriter och dioritlika 

 hornblendeeuriter i riklig mängd förekomma. 



') Man kan jemföra kartbladet från S. G. U. N:o 56, äfvensom bergarts- 

 kartan öf%'er samma trakt, som är bifogad uppsatsen: »Om Malmlagrens 

 åldersföljd och deras användande såsom Icdlagerj). (O. af K. V. A. Förb. 

 1875). 



