BIHANG TILL K. SV. VET. AK.\D. HANDLINGAR. BAND. 4. N:0 11. 9 



förra årets expedition icke lyckats från Novaja Semlja erhålla 

 några fullvixxna exemplar af denna ädla, i former så vexlande 

 fiskart, var gåfvan svnnerligeu välkommen för zoologen, och 

 den kom derför hans spritcisterner, ej köket, till godo. 



Snart ångade vi vidare till östra delen af sundet, der 

 ankaret fäldes i en på nordsidan belägen, för vindar räl 

 skvddad bugt, Bjeluscha Bay. För att lämpa kol från last- 

 rummet i boxarne, uppehöllo vi oss här nära ett dygn. Tiden 

 användes af expeditionens naturforskare såsom vanligt till 

 <lraggning, geologiska utflykter m. m. 



Ankaret lyftades den 31:sta Juli e. m. Två timmar der- 

 efter lemnade Ymer Matotschkin och ångade in i det Kariska 

 hafvet. Hittills hade vi mött endast några få isstycken, hvilka 

 med strömmen drefvos af och an i östra delen af sundet, 

 men utanför detta visade sig Kariska hafvet isfritt så långt 

 ögat kunde nå. Det såg ut som om vi äfven framdeles skulle 

 kunna påräkna öppet farvatten. Kursen stäldes derför rakt 

 österut. Inom kort visade sigr dock i denna riktning isens 

 vanliga förebud, ett hvitt ljusskimmer i luftlagren närmast hori- 

 sonten, och några timmar senare möttes lösa isstycken, som allt 

 mer och mer tilltogo i antal, tills hela hafvet slutligen blef så 

 betäckt af tätt hopad drifis, att det ej syntes rådligt att fram- 

 tränga längre åt detta håll. Jag sökte nu att i sydlig riktning 

 kringgå ismassan, men äfven här mötte Ymer snart )^ofram- 

 konimelig)) is. Det blef derför nödvändigt att vända, för att 

 på någon lämplig plats vid Matotschkins östra mynning in- 

 vänta gynsammare isförhållanden. 



För att vara så nära utloppet som möjligt och sålunda 

 på så nära håll som möjligt iakttaga isens läge, fälde jag 

 ankaret på inre sidan af det näs, som skjuter ut frän sundets 

 södra strand ungefär midt imellan inloppet och Gubin Bay. 

 Man ser här en förfallen rysstuga, och på kartorna är stället 

 utmärkt såsom Rossmyslows vinterstation 1768 — 69. 



Hafvet är här rikt på vexlande djurformer, landet kalt 

 och fattigt. Bergen bestå för det mesta af sannolikt försilu- 

 riska svarta lerskiifrar och grå dolomitbäddar, i hvilka jag 

 förgäfves eftersökte försteningar. Dereraot var skiffern på 

 många ställen genomdragen af qvartzådror med talrika kristall- 

 druser, hvilkas glänsande innehåll gaf anlednino; till den 

 olycklige Tschirakins berättelse, att han här skulle hafva 

 funnit ett stenblock fullsatt med de mest glänsande, prakt- 



