iJIHANG TILL K. SV. VET. AKAD. HANDLINGAR. BAND. 4, N:0 11. 51 



derför jaå stora pråmar fråu Minousinsk, der densamma köpes 

 för fabulöst billigt pris. Potatisen odlas till Turuchansk, men 

 är densamma derstädes mycket småväxt. För några år till- 

 baka skola några »Skopter» varit bosatta vid Chantajka-floden, 

 68° 20' K. Br., och der med framgång odlat potatis. 



Fisk tjenar befolkningen hiifvudsakligen till näring, ock 

 fiskare är nästan kvarje person under sommaren. Fångsten 

 drifves på flera olika sätt, allt efter de olika fiskarter, som 

 utgöra dess föremål, sä t. ex. användes ett slags långref, 

 stillaliggande ocli simmande nät, notar med och utan strut 

 samt till och med ljuster och bloss. Mest begagnar man 

 sig af notar, och de bästa fiskplatserna äro belägna mellan 

 Turuchansk och Goltschika. I Jenisej förekomma våra 

 vanligaste fiskar: gädda, jers, aborre, lake, ruda. skomakare 

 eller sutare, harr, flera arter af slägtet Leuciscus, hvaribland 

 en, som mycket liknar vår vanliga mört, en art nejonöga, 

 spigg (Gasterosteus pungitius), en art simpa m. fl. Alla dessa 

 fiskar äro dock af underordnad betydelse för hushållningen 

 och tjena mest till föda för hundarne. Men andra finnas, 

 på hvilka man vet att sätta sä mycket större värde, nämligen 

 störar, laxar och sikar. 



Af störar har man här med säkerhet 2:ue former: vanlig 

 stör eller »Ossetrina», Acipenser sturio, och »Sterlet». Ac. ru- 

 thenus; Ossetriuan fångas längs hela Jenisej och skall uppnå 

 en vigt af ända till 12 'a- Sterleten deremot träfias ej norr 

 om Dudinskoj och väger vanligen o å 4 'tt, men kan uppgå till 

 1 'tt^s vigt. En annan stör finnes äfveu, som kallas taggig stör. 

 öKosterka», och som skiljes från Ossetrinau blott derigenom, 

 att ryggsidan hos densamma är försedd men en mängd taggar. 

 Kosterkan blir dessutom aldrig så stor, och befolkningen anser 

 densamma blott vara en yngre form af den förra. I bifloderna 

 till Jenisej skall dessutom förekomma en form, som mvcket 

 liknar Sterleten, men som är något större, har spetsigare nos 

 och rostfärgad buk. En mängd varieteter och öfvergångs- 

 former gifvas bland störarne. hvarför det är svårt för den, 

 som ei närmare studerat desamma, att affföra. hvilka äro 

 verkliga arter eller blott varieteter. 



Köttet är synnerligen godt och närande. Sterleten for- 

 tares ofta helt rå, ja till och med ännu lefvande, och den- 

 samma lemnar en utmärkt närande soppa. Störarnes simblåsor 

 torkas till husbloss och stå i högt värde; 1 "3 kostar nämligen. 



