14 EKMAN, MÄLAllUALEXS VATTENOMRÅDEN. 



och hvars resultat jag i det föregående delvis anticiperat, bör 

 derföre endast betraktas som ett förarbete i och för nämnda 

 ändamål. De särskilda observationerna öfver vattnets be- 

 skaffenhet på olika ställen och djup skall jag för korthetens 

 skull sammanställa, jemte tillhörande beräkningar, i tabella- 

 risk form, och först sedan söka att med deras tillhjelp belysa 

 de förhållanden med afseende på salthaltens fördelnins;^) och 

 strömmarnes förlopp inom det undersökta området, som synas 

 mig särskildt anmärkningsvärda. Men emedan de orsaker, 

 som föranleda dessa rörelser, verka med olika styrka \iå 

 olika tillfällen "), och emedan de bäcken, inom h^-ilka rörel- 

 serna försiggå, äro till form och djup högst oregelmässigt bil- 

 dade, så blifva de nämnda förhållandena ganska mångfalldiga 

 och invecklade. På grund deraf har det synts mig önskligt 

 att, innan jag öfvergår till en detaljerad behandling af ämnet 

 och omedelbart i sammanhang med den nyss gifna skildrin- 

 gen af vattenområdenas formförhållanden, förutskicka följande 

 framställninsr af 



II. De allmänna orsakerna till saltlialtens rexlingar 



och strömmarnes förlopp inom Mälardalens ratten- 



omrAden. 



Såsom vi ofvan hafva sett, bilda dessa områden en kedja 

 af särskildta bassiner, hvilka sinsemellan blott hafva en in- 

 skränkt kommunikation och i anseende till hafvet intaga en 

 sådan ställning, att de östligaste, djupast belägna, som till- 

 höra yttre skärgården, bilda verkliga, med hafsvatten fyllda 

 och i fri gemenskap med hafvet stående fjärdar, de vestli- 



') Bestämningar af salthalten för olika djup och ställen i hafvet få i 

 allmänhet deras rätta betydelse först i den män man deraf kan draga slut- 

 satsen med af seende på de rörelser hos vattnet som förorsakat de observerade 

 olikheterna. Direkta mätningar af strömmens riktning, hvilka jag ej haft 

 tillfälle här anställa, kunna visserligen i särskildta fall hafva en bevisnings- 

 kraft, som ej genom andra observationer kan ersättas. Men i de flesta fall 

 torde strömsättningens allmänna förlopp inom områden, hvarest salt och sött 

 vatten blandas, med lika mycken eller större säkerhet kunna bedömas genom 

 en jemförelse af salthalten hos vattenprof från olika punkter, eftersom denna 

 salthalt är resultatet af strömmarnes verksamhet under längi'e tid, då der- 

 emot strömriktningen för tillfället kan bero på ett undantagsförhållande från 

 hufvudregeln, helst i vattenområden hvarest strömriktningen oftare är under- 

 kastad vexlingar. 



2) Särskildt under olika årstider och otvifvelaktigt äfven under olika år. 



