BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAB. HANDL. BAND. 4. X:0 12. 23 



1 Scamnia mån som gränsen för det saltare vattnet livttas 

 mer mot djupet, i samma mån försvåras emellertid blandnin- 

 gen af de saltare och sötare vattenlagren. Så kan t. ex. ver- 

 kan af vågrörelsen blott sträcka sis; till ett visst begränsadt 

 djup, och äfven de andra orsaker, som åstadkomma ombland- 

 ningen, verka i följd af det ökade afståndet långsammare. 

 Dessutom blir till följe af bottnens mer eller mindre skål- 

 formiga gestalt beröringsytan mellan det öfre färskare och 

 det undre saltare lagret mindre, ju mer gränsen för det sed- 

 nare drager sig mot djupet. Då således det saltare vattnets 

 uppfordrande mot ytan eger rum med en aftagande hastighet 

 i mån som gränsen för detsamma sänkes, men tilloppet af 

 bottenströmmeu från hafvet fortvarar, bör slutligen en jemn- 

 vigt inträda mellan de här verkande krafterna, så att ni- 

 våerna för de olika salthalterne inom bassinen ej vidare förän- 

 dras. Bland de många olika förhållanden, som dervid af speciella 

 orsaker t. ex. bottnens form och strömmarnes styrka kunna in- 

 träda, kunna vi tänka oss följande: vatten af den salthalt, 

 som i hafvet utanför bassinen finnes på det största gemen- 

 samma djupet, träffas inom bassinen först på ett mycket större 

 djup; det uedflödar öfver den bottentröskel, som åtskiljer 

 dem båda, i form af en bottenström, som söker bassinens 

 djupaste punkter och der ständigt undantränger det förut på 

 bottnen befintliga något mer utspädda vattnet ^). Salthalten, 

 från bottnen mot ytan räknadt, aftager först långsamt, men 

 sedan, i mån som de utblandande krafterna mera kunna göra 

 siff o;ällande. hastio^are, och öfverst träffas slutligen ett lasrer 

 af likformig salthalt, det nemligen, som är utsatt för den verk- 

 sammaste af dessa krafter, vågrörelsen. 



Om en dylik bassin sjelf är på något visst djup under 

 ytan afdelad i två afdelningar medelst en tvärsöfver dess 

 botten gående tröskel, så kunna liknande förhållanden inträda 

 mellan dessa båda afdelningar som emellan bassinen i dess 

 helhet och hafvet. Afven om den nämnda bottentröskeln 

 'skulle vara djupare belägen än den, som i bassinens mvn- 

 ning afspärrar hela området från hafvet, så kan en dvlik 



') Emedan den ingående reaktionsströmmen på yttre sidan om botten- 

 tröskeln får en snedt uppstigande riktning, så kan den tillföra bassinen 

 ett något saltare vatten än hvad som i hafvet på längre afstånd från 

 mynningen anträffas på det största gemensamma djupet: å andra sidan 

 kan strömmen på inre sidan af bottentröskeln hinna att i viss mån ut- 

 spädas innan han aflagrat sig på djupet. 



