BIHANCi TILL K. SV. VET.-AKAD. HAN])L. BANU. 4. .\:0 12. 43 



vatten der utgjutes. Profvet vid l-itnisnnd^ beläget nilra öppna 

 hafvet, är visserligen taget pä en helt annat tid ; men man 

 finner det oaktadt att salthalten derstädes pä djup nuder 4 

 famnar ganska nära öfvcrensstämmer med den i Tridhafvet. 

 Vid Furusund märkes likvid ino;en hastig förändrino- i salt- 

 halten ofvan 4 famnars djup, utan hafsvattens-proceuten af- 

 tager blott från 75 till 74, ett tecken således att ytlagren 

 här icke vidare hafva märkbar känning af flodvattnet frän 

 Mälardalen. Aunu mindre kan ett sådant inflvtande spåras 

 i skärgårdens södra del. Den utgjutna vattenmängden är 

 påtagligen för liten, åtminstone vid den ifrågavarande års- 

 tiden, för att dess inflytande på vattnets beskaflPenhet skulle 

 kunna på något större afstånd från Vaxholm göra sig märk- 

 bart gällande gent emot det inflytande, som öppna hafvet 

 utöfvar o-euom de strömsättnino-ar mellan öarne, hvilka af 

 dess höjning och sänkning m. fl. rörelser bestämmas. 



Till följe af den nämnda olikheten i de norra och södra 

 skärgårdarnes läge uppkommer det oväntade förhållande, 

 att vattnet i Baygeusfjärdeii, oaktadt denna fjärd ligger Mä- 

 laren så nära och har så inskränkt kommnnikation med hafvet, 

 likväl för ett något saltare vatten, än hvad som anträflas i 

 norra skärgården ända till och med Furusund. Anmärknings- 

 värd är äfven den ovanliga tjocklek, som det öfre vattenlager, 

 hvars sälta är likformig, besitter i Baggensfjärden; tjockleken 

 af detta lager uppgår nemligen här till minst 6 famnar med 

 en hafsvattensprocent af 78. 50 till 78.{ji; på 8 famnar stiger 

 den hastigt till 81. i:? och ökas sedan långsamt mot djupet. I 

 Trälhafvet uppgår deremot det homogena vtlagrets tjocklek 

 blott till o famnar, och oftast inom inre skärgården är den 

 ännu mindre. Orsakerna till det nämnda egendomliga förhål- 

 landet för Baggensfjärden äro flera. Fjärden har ingen annan 

 kommunikation med hafvet än genom det smala sundet vid 

 Blgö, der en bottentröskel af blott 7 famnars djup finnes, och 

 är till följe af Stäkesundets ringa djup och bredd nästan all- 

 deles skiljd från den öfriga innerskärgården; strömningarne 

 från hafvet kunna derföre ej gå igenom Baggensfjärden, utan 

 stadna der. Men den har ej heller något nämnvärdt tillopp 

 af flodvatten, som kunde frambringa en reaktionsström, hvar- 

 igenom de undre lagren hastigare omsattes. Vattenlagren 

 blifva derföre i Baggensfjärden mera stillastående än i någon 

 annan del af Stockholms skärgård, och den ringa mängd söt- 



