4() EKAFAN, MÄLARDALENS VATTENOMRÅDEN'. 



har att tillryggalägga frän Trälhafvet till stora segelleden, 

 innan det kan samla sig i de der befintliga djupen. Det 

 måste under denna väg öfverstiga 2 bottentrösklar af 5 a 5V .> 

 famnars djup, belägna efter hvarandra i trånga sund och, så- 

 som jag i den allmänna redogörelsen för strömsättningen redan 

 antydt, kan bottenströmmen dervid blifva utspädd, så att 

 vatten af största gemensamma djupets salthalt icke kan komma 

 fram till den inre af båda afdeluingarne. ^Möjligt synes 

 mig emellertid äfven att den anmärkta ringare sältan kunnat 

 bero derpå, att under den starkare uppsjö, som förut egt rum, 

 den yttre skärgårdens vatten inflödat som ytström och dervid 

 blifvit starkare blandad med det sötare ytvattnet innan den 

 sänkt sig till bottnen, och att således den liäftigare tillström- 

 ningen af vatten från yttre skärgården betingat på samma 

 gång en större salthalt i ytan och en mindre på djupet, än 

 hvad som under perioder af jemnare vattenstånd måhända 

 finnes i den inre skärgärden. 



Innerskärgårdens sidofjärdar, Tliorsbu fjärden samt stora 

 och idiu Vårtan förete en större tjocklek hos det öfre homo- 

 gena vattenlagret, tydligen beroende derpå att omsättningen af 

 vattenlagren der är mindre hastig, men vilkoren för deras 

 omblandning gynnsammare. Särdeles är detta förhållandet 

 med stora Vårtan, som erbjuder den största ytan för vindar- 

 nes åverkan på samma gång som den är mest aflägsen från 

 den förnämsta stråkvägen för strömmarne. Hafsvatteuspro- 

 centen, som der på ytan är 44.',?, är på 4 famnars djup ännu 

 blott 45. H4 och först vid G famnar visar den en hastigare stig- 

 ning, nemligen till Do.'>i\. På det största djupet, 14 famnar, är 

 den (i3.7:i och således icke större än inom stora segelleden 

 redan på 11 famnars djup; detta förhållande beror antagligen 

 af den bottentröskel af 11 famnars djup, som finnes ungefiir 

 på gränsen mellan stora Vårtan och Askrikefjärden. 



Deremot befinnes salthalten på djupet i Thorsbyfjärdeu 



större än inom nåsron annan del af inre skärofården. Hafs- 

 ig o 



vattensprocenten utgjorde derstädes på 18 famnars djup 73 

 i stället för ()7 på motsvarande djup inom stora segelleden, 

 och äfven på de ofvanliggande djupen var den i Thorsbyfjär- 

 deu 4 — 10 fo större. Man förauledes deraf till den förmodan 

 att bottenströmmen från yttre skärgården ej går direkt genom 

 sunden vid Hästholmen ocli Teuö till stora segelleden, utan 

 att nämnda ström, åtminstcme då den rinner med en viss 



