52 EKMAN, MÄLARDALENS VATTENOMRÅDEN. 



Stockholm, såsom allägsnare från utspädningens källa och 

 närmare till saltsjön. Ar deremot mitt ofvannämnda anta- 

 gande riktigt, så bör det ej förvåna att den totala saltmäng- 

 den är större närmare Bockholmssnud, eftersom salthalten på 

 djupet skulle vara stadd i ständig förflyttning mot detta håll. 



Att hafsvatten förbi Södertelje skulle kunna intränga 

 genom Bockholmssund och utöfva något inflytande på sältan 

 inom sydvestra segelleden anser jag fullkomligt otänkbart 

 till följe af de stora och vidsträckta djup, som befinna sig 

 emellan dessa mynningar. Som man finner af tabellen ligger det 

 saltare vattnet der betäckt af ett 20 famnar tjockt lager sötvatten 

 på bottnen af Björköfjärdens sydliga del, och blott spår deraf 

 äro att märka i ytvattuct närmare Söderteljeloppet eller på 

 bottnen längre ut i Björköfjärden, såsom vid Midsommars- 

 holmen. 



Slutligen bör jag anmärka att den horizontala cirkulation, 

 som jag här ofvan antagit som förklaringsgrund till salthal- 

 tens stegring i de öfre vattenlagren i riktningen mot Bock- 

 holmssund, icke blott kunnat vara en följd af ytströmmeus 

 naturliga rörelse mot Norrström, utan äfven kunnat väsendt- 

 ligeu påskyndas af de under deii föregående tiden rådande 

 sydvestliga vindarne. Meteorologiska iakttagelserna i Sverige, 

 Bd. 16, visa ncmligen att under tiden 1 Sept. — 16 Okt. 

 1874 utgjorde vindarue inom vindrosen V — S öfver 80 % af alla 

 vind-observationerna vid Stockholm. 



TI. Observatiouer öfver föränderligheteu af salthalten 

 inom Stockholms skärgård och Mälaren yid olika till- 

 fällen eller .årstider. 



De vattcnprof, hvilka jag upptagit under denna rubrik, 

 äro till största delen tagna antingen den 7 Oktober 1874, då 

 jag gjorde de första förkänningsförsöken angående djupvatt- 

 nets salthalt i Mälaren, eller den 28 Juli 1875, då afsigten 

 var att undersöka saltförhallaudeua innan den egentliga tiden 

 för uppsjön inträfiat; men dessutom finnas några spridda prof 

 från andra tider af året anförda. En jemförelse af dessa 

 prof med de förut anförda och med hvarandra sinsemellan 

 är i flera afseenden upplysande för kännedomen om förhål- 

 landena inom Mälaren och skärgården. Först må de spe- 

 ciella profven anföras: 



