40 SILJESTRÖM, OM GASEKRNAS ELASTICITET. 
böra antagas fyllda af gaser i ett tillstånd af utomordentlig för- 
tunning? — Någon invändning häremot kan icke hemtas från 
synpunkten af ett motstånd mot himlakropparnes rörelser; ty 
är det blott en gång gifvet, att en gas kan existera i hvilken 
grad af förtunning som helst, såsom observationerna tyckas 
gifva vid handen, så behöfver man icke tänka sig något större 
motstånd af i de celesta rymderna möjligen befintliga gaser, 
än man i alla fall är nödsakad att förutsätta af etern. Detta 
skulle i flera hänseenden komma att modifiera åsigterna om. 
åtskilliga kosmiska förhållanden. I alla händelser bör en för- 
ändrad lag för elasticitetens och täthetens aftagande i atmosfe- 
ren göra en revision af teorien för astronomiska refraktionerna 
m. m. önskvärd. Men jag kan här, såsom sagdt, endast göra 
en antydan om några af de vigtiga frågor, som kunna föran- 
ledas af det ifrågavarande förhållandet. De vigtigaste bland 
alla röra naturligtvis sjelfva teorien för gaserna. 
$ 16. 
Jag går nu att meddela äfven de observationer som blif- 
vit gjorda med andra gaser än atmosferiska luften. Vid be- 
räkningen af dessa observationer har jag nödgats gå tillväga 
på något olika sätt mot hvad förut skett. Då nemligen ob- 
behandlat samma fråga (se Report of the Brit. Associat. for the advance- 
ment of science, för år 1871), synes omfatta en liknande åsigt. Men 
temperaturobservationerna vid Glaishers aöronautiska forskningsresor (se 
teport of the Brit. Associat. för åren 1862—1866) hafva gifvit till medel- 
resultat .ett aftagande i lufttemperatur af 6,2 F. mellan 0—1000 eng. fot 
öfver jordytan, af 2,6 F. mellan 10,000—11,000 fot, af 1.2 mellan 
20,000—21,000 fot och af 0”.s mellan 28,000—29,000 fots höjd (jag an- 
för blott några få af dessa resultater); hvaraf man finner, att tempera- 
turen ganska hastigt synes närma sig mot en gräns, der den är kon- 
stant. Emellertid om man, utan att göra afseende härpå, beräknar 
temperaturen vid den höjd, der Challis velat förlägga atmosferens gräns 
(omkr. 60 eng. mil), med antagande af 0,8 konstant minskning för 
1000 fot, så får man till resultat endast omkring — 150” C., vid hvilken 
temperatur luften visserligen icke kondenseras; och med en rigtigare 
beräkningsgrund skall temperaturen utfalla ofantligt mycket högre. Å 
andra sidan hafva beräkningarne öfver temperaturen 1 celesta spatia af 
Fourier, Svanberg, Hershel, Poisson, Pouillet m. fl. gifvit resultater, som 
alla varit högre och, med undantag af Pouillets, betydligt högre än 
den nyssnämnde temperaturen ; öch ehuru osäkra dessa beräkningar än 
må vara, torde man icke, talrika och grundade på olika beräknings- 
grunder som de äro, kunna frånkänna dem all vigt. Under sådana 
förhållanden är det svårt att förstå, hvarifrån den köld skulle komma, 
som vore behöflig för luftens kondensering, oberäknadt att vi äro långt 
ifrån att med något slags säkerhet kunna bestämma temperaturen för 
denna kondensering. — Jfr. Zöllners hit hörande teoretiska undersöknin- - 
gar (Verhamdl. d. Gesellsch. d. Wissensch. zu Leipzig, 1871.) 
