22 SILJESTRÖM. OM GASERNAS ELASTICITB'T. 
Zz för vätgasen vid de högre af mig undersökta pressionerna i 
allt fall vara < 1,001378. Tyvärr kunna mina observationer 
icke omedelbart sammanknytas med Regnaults, hvad vätgasen 
beträffar, emedan hans observationer i afseende på denna gas- 
art icke sträcka sig längre ned än till 3 atmosferer; men då 
värdet af z mellan 3—6 atmosferer i medeltal är = 0,998978, 
och detsamma temligen hastigt växer med aftagande pression 
(mellan 3—10 atmosferer är det t. ex. 0,997223, mellan 10— 
20 atmosferer 0,994690 0. s. V.), och således i grannskapet af 
de af mig undersökta pressionerna väl måste vara betydligt 
> 0,998978, så synes det icke oantagligt, att det någonstädes 
mellan de af sjelfva de anförda observationerna angifna grän- 
serna kan hinna till talet 1, som motsvarar mariotteska lagen. 
Af de grafiska framställningar, hvilka Regnault meddelat öf- 
ver sina observationer och uti hvilka pressionerna utgöra ab- 
scissorna samt 2—1 ordinaterna, visar sig ock att kurvan både 
för luften och vätgasen vänder konkaviteten mot abscissaxeln, 
men att vätgaskurvan stupar betydligt mera än den andra, 
(såsom man äfven genast ser af de anförda siffertalen) hvilket 
ger stöd åt den förmodan här blifvit framställd. Ett ytter- 
ligare stöd för samma förmodan ligger uti värdena af EE 
under litt. (1), (2) och (3) pag. 50, hvilka, om de jemföras 
med motsvarande för luften, synas häntyda på närheten af 
ett maximum. Skulle en dylik inflexionspunkt uti vät- 
gasens  elasticitetskurva finnas, så vore det visserligen en 
af de märkvärdigaste egenskaperna hos denna i så många hän- 
seenden märkvärdiga gas. Då under detta antagande förändrin- 
garne nedanom denna punkt gå i en motsatt rigtning 
mot ofvanför densamma, och vätgasen följaktligen vid större 
förtunningar förhåller sig lika med de öfriga gaserna, vill det 
synas som den anförda lagen i afseende på tilltagandet af 
qvantiteten — med stigande förtunning vore allmänt gällande 
för de gasformiga kropparne; och man torde kunna tillägga, 
att det endast synes vara under detta antagande som en gas 
egentligen kan anses uppfylla vilkoren för ett fullkomligt gas- 
tillstånd. ; 
SKULdE 
Ehuru ändamålet med dessa försök närmast varit att un- 
dersöka sjelfva observationsmetoden och att utröna, huruvida 
