Torium. 
| 
Vid analys af några sällsynta mineralier från trakten af 
Falun hade BeErzELnIvs!) 1818 funnit ett ämne, torjord, som han 
ansåg vara oxiden till ett nytt element. Han fann dock kort 
derefter, att denna kropp utgjordes hufvudsakligen af yttrium- 
fosfat?) och gaf, då han några år senare?) vid analys af ett 
vid Brewig i Norge af ESMARK anträffadt nytt mineral fann 
en ny metalloxid, åt denna oxid namnet torjord och åt dess 
metalliska radikal namnet torium. I den utförliga redogörelse, 
som Berzelius lemnade om det nya ämnet, gaf han en ganska 
fullständig öfversigt af toriums vigtigaste föreningar, atomvigt 
m. m., så att denna afhandling länge var den enda källan för 
kännedomen om toriumföreningar. Om den formel, "hvilken 
rättast borde tillkomma toriums enda bekanta oxid var han 
villrådig, och, oaktadt han med sin vanliga skarpsinnighet hän- 
visar på en viss slägtskap mellan torjord och zirkonjord, skrif- 
ver han dock formeln för torjorden Th O. Först 1861 offent- 
liggjordes af CHYDENIUS”) nya bidrag till kännedomen om to- 
rium och toriumföreningar, hvilka på ett välkommet sätt full- 
ständigade den kännedom, man egde derom genom Berzelii 
arbeten. Äfven Chydenius skrifver formeln för torjorden 
Th 0, oaktadt han framhåller sannolikheten af formeln Th O,; 
Först M. DELAFONTAINE?) bestämmer sig för att skrifva tor- 
jordens formel Th Os och utförde talrika försök att bestämma 
toriums atomvigt. Oaktadt redan genom Berzelii arbeten tor- 
jordens egenskaper voro så väl undersökta, att någon förvex- 
ling med andra kroppar icke bordt ifrågakomma, misstog dock 
BERGEMANN') den af orangit framstälda och icke fullt rena tor- 
1) Afhandlingar i Fysik, Kemi och Mineralogi. V. 76. 
2) K. Vet. Ak. Handlingar 1824, 318. 
3) K. Vet. Ak. Handlingar 1829, 1— 30. 
4) Kemisk undersökning af thorjord och thorsaltar. Akad. Afh. Helsing- 
fors. 1861. 
5) Arch. des sc. phys. et nat. 18, 343. 1863. 
6) Pogg. Ann. 82, 561, 
