Didym. 
Didym, som ständigt åtföljer lantan och cerium, upptäcktes 
1841 af MOosAnDER. För metoderna att skilja de bägge metal- 
lerna åt har jag i den föregående afhandlingen om lantan redo- 
gjort. Uti de didymhaltiga sulfater, som stanna i moderluten, 
sedan lantansulfatet genom lösningens upphettning utkristalli- 
serat, erhålles enligt Mosander didymsulfatet genom utplock- 
ning af de större och röda kristallerna. Saltet renas genom 
upprepade kristallisationer. Fullkomligt ren didymoxid har 
jag erhållit genom partiel fällning af de blandade nitraternas 
lösningar med utspädd ammoniak, fällningens upplösning i ut- 
spädd salpetersyra samt förnyad partiel fällning. Om man kan 
förfoga öfver ett någorlunda stort material, kan man lätt och 
jämförelsevis hastigt på detta sätt erhålla rent basiskt didym- 
salt. Om ytterjord icke blifvit fullständigt bortskaffad, kom- 
mer den mesta ytterjorden att koncentrera sig uti de didym- 
rikaste fällningarna. Man aflägsnar ytterjorden bäst genom att 
bereda myrsyradt salt af den ytterjordhaltiga didymoxiden. 
Didymformiatet, som är svårlösligt, lemnar vid glödgning ren 
oxid. 
Didyms atomvigt. MARriGnac!) bestämde 1849 atomvig- 
ten genom att fälla didymsulfat med klorbariumlösning af be- 
kant halt. Han fann såsom medeltal af sina försök atomvigten 
148,8. Senare, 1853, bestämde han?) atomvigten genom att 
fälla sulfatet med oxalsyra, glödga oxalatet och af den åter- 
stående oxidens vigt beräkna atomvigten. Såsom medeltal af 
5 försök erhölls talet 143,57. Genom analys af didymklorid 
erhölls talet 144. HERMANN?) beräknade af sulfatets och di- 
dymkloridens sammansättning talet 142,44. ZSCHIESCHE?) fann 
SANT ON Mp. [9] 20231. 
2) Ann. Ch. phys. [3] 38,148. 
DEJ Ef pra Ch; 82.387. 
4) J. f. pr. Ch. 107,76. 
