Redan på 1700-talet finner man hos en och annan förfat- 
tare några iakttagelser, rörande de här ifrågavarande bildnin- 
garne -— Sveriges diluvium — men det var först genom SEF- 
STRÖMS undersökningar och genom hans år 1838 utgifna af- 
handling om »Skandinaviens räfflor» !), som detta studium egent- 
ligen väcktes till lif. Med ifver fortsattes hans forskningar af 
andra såväl svenskar som utländningar och många af de i ve- 
tenskapens häfder mest lysande namn visa sig såsom deltagare 
i den sedermera uppstående långvariga striden mellan dem, 
som försvarade »rullstensfloden», och dem, som, med erkän- 
nande af vigten och värdet af SEFSTRÖMS och hans efterföljares 
undersökningar, likväl bestredo sjelfva den uppgifna orsaken 
till de iakttagna fenomenen och försökte andra förklaringar, 
bland hvilka den så kallade glacialteoriens anhängare dock slut- 
ligen segrade, då de anskaffade allt klarare bevis för riktighe- 
ten af sina påståenden, först genom S. LovÉns upptäckt?), att 
en ishafsfauna fordom lefvat i de Sverige omgifvande hafven, 
samt vidare genom O. TORELLES resor till Schweiz, Island, 
Norge, Spetsbergen och Grönland för att studera glaciererna 
och skridjöklarne, samt genom hans sammanställning?) af sin 
sålunda förvärfvade erfarenhet med förhållandena här i Sverige, 
sådana de blifvit iakttagna dels af honom sjelf dels AN ll, Me 
Post?) dels af A. ERDMANN)) och hans medarbetare. 
Sålunda hade man i slutet af 1850-talet kommit derhän, 
att det kunde anses bevisadt och obestridligt, att Sverige, att 
Skandinavien, en gång haft ett dylikt utseende som nu Grön- 
land eller Spetsbergen. 
1) I Vet. Akad. Handl. för 1836. 
ANNO af VI AL Fo för 1846. 
3 Bidrag till Spetsbergens Molluskfauna 1859. 
SJVORASN ER för är, L8b4:— 0. af V. ALE. för får 18560: 
5) Några ord till belysning af den geologiska kartan öfver Fyrisåns dal- 
bäcken. 1857. 
