4 O. GUMZELIUS, GLACIALA BILDNINGAR. 
Sedan hafva under de sist förflutna femton åren en mängd 
forskare lemnat hvar sina bidrag till kännedom om de genom 
den mägtiga inlandsisens inverkan på den fasta berggrunden 
och på de från denna afsöndrade blocken, stenarne och grusct 
uppkomna s. k. lösa jordarterna. Man har studerat dem i åt- 
skilliga riktningar; man har sökt förklara deras tillkomst; man 
har ordnat dem i två stora grupper: de, som hafva uppkommit 
medan istäcket ännu höljde landet — de glaciala — och de, 
som efter istäckets försvinnande tillkommit och ännu bildas, 
till en del genom omarbetning af de nyssnämnda — de post- 
glaciala. 
Man har vidare sönderdelat hvardera gruppen i särskilda 
afdelningar. Dessa äro hos den glaciala gruppen, af hvilken 
en del är föremål för denna undersökning: 
Enligt A. ERDMANN i »Sveriges Qvartära Bildningar»!) 
(i öfverensstämmelse med den af v. Post redan 1854 och 1856 
i ofvan citerade arbeten lemnade indelning och nomenklatur): 
Rullstensgrus, 
Hvarfvig lera och mergel = 
= Glaciallera (inclusive 
Glacialsand och Glacialt skalgrus). 
Enligt O. Toreir i »Undersökningar öfver istiden»:2) 
Diluvialsand och — lera, 
Gamla moräner, moränfält, 
Rullstenssand och åsar, 
Yoldialera, 
Snäckbankar, 
Arcalera, 
Rhynchonellalera, 
Dryaslera, 
Torfmossarnes bottenlager med Betula nana. 
Dessa två uppställningar skilja sig dels deruti, att O. To- 
RELL antager en bildning — diluvialsanden — äldre än ERD- 
MANNS krosstensgrus, dels sönderdelar ERDMANNS glaciallera i 
flera underafdelningar. Båda dessa skiljaktigheter grunda sig 
likväl på förhållanden dels i Skåne dels i Norge och andra 
länder och hafva, så vidt man hittills känner, intet fullt mot- 
svarande inom den öfriga delen af Sverige, hvarför jag här 
') Bidrag till kännedomen om Sveriges Qvartära Bildningar. 1868. 
2): Ös vaf VIA: EV för 1S42, N:omlO: 
