BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 25 NO de )1d 
— då frågan egentligen rör Sverige mellan Skåne och Norr- 
land — vill lemna dem åsido, synnerligen som undersökningen 
af gränstrakterna mellan det skånska krossgrus, som liknar 
mellersta Sveriges, och den egentliga skånska krossgrusleran 
ännu icke — så vidt jag har mig bekant — är fullständigt 
verkstäld. 
Jag vill sålunda här hålla mig till den i Sveriges Qvartära 
Bildningar använda indelning, såsom egentligen uppstäld för 
och närmast afseende de förhållanden, som jag mest haft till- 
fälle att studera i naturen. »Krosstensgruset är den äldsta 
bland posttertiärtidens bildningar inom Sverige», säger ERp- 
MANN!), och deruti har han ovilkorligen rätt, om påståendet 
något inskränkes och uppställes på följande sätt: Krosstens- 
grusets understa lager äro de äldsta bland posttertiärtidens 
bildningar inom större delen af Sverige. 
Som man ser, äro här två inskränkningar gjorda, af hvilka 
den senare egentligen gäller sydligaste Sverige, men också 
möjligen kan, ehuru vi ännu icke hafva några direkta bevis 
derpå, gälla andra delar af vårt land. Den förra inskränknin- 
gen vill jag motivera i det följande. 
Krossgruset består nämligen af två eller tre olika bäddar, 
hvilket också af ERDMANN omnämnes, ehuru han tydligen un- 
derskattar vigten och betydelsen af detta faktum. Dessa bäd- 
dar äro icke blott ganska skarpt och tydligt skilda från hvar- 
andra, såsom H. v. Post visat i sina uppsatser om krosstens- 
bäddarne i Skedvi socken och om glaciallagren vid Strökärr, 
utan de äro äfven mellanlagrade af ganska mägtiga skiktade 
bildningar, hvilket ERDMANN kände såsom undantagsfall, men 
hvarpå jag förliden sommar lyckades påträffa flera tydliga 
exempel, som längre fram skola anföras. 
H. v. Post säger i den förutnämnda uppsatsen?) (1856) 
att den undre bädden är alldeles oskiktad, att deruti ligga 
oregelbundet inströdda en stor mängd stenar, somliga kantiga, 
men större delen mer eller mindre rundade. Särskildt om- 
nämner han, att ju närmare bottenbäddarne desto mera run- 
dade, ju närmare dagen desto mera kantiga, stenar. Intet spår 
till skiktning förekommer., Ofvanpå denna bädd utan några 
iakttagne mellanliggande aflagringar ser man en sandigare kross- 
stensbädd af gul sand och gneisgrus med stora massor kantiga 
1 Bidr. till kännedomen om Sv. Qv. Bildningar. 1868, sid. 51. : 
2) Om kkrosstensbäddar i Skedvi socken 1 0; AGLVÄLLA TB LO00: 
