a 
6 0. GUM.ELIUS, GLACIALA BILDNINGAR. 
stenar. De båda gruslagren visa också en olika sammansätt- 
ning i det, att det undre består till största delen af kambriska 
och siluriska bergarter, det öfre deremot nästan uteslutande af 
närmaste traktens gneis och granitarter. 
I afhandlingen om Strökärr!) skiljer v. Post mellan det 
undre och det öfre krosstenslagret. Han säger, att ytan af 
det förra är nästan horisontel och skarpt begränsad mot det 
öfre, att det bildas af en mörkt svartgrå, hård och fast massa, 
samt att stenarne deruti äro rundade och repade. Det öfre 
krosstenslagret delar han i två afdelningar, det hårda och det 
lösa. Det förra af dessa hade lagt sig helt tvärt» utanpå ytan 
af den »fina hvitaktiga mosand», som täcker bottenlagrets yta, 
saknar nästan alldeles finare sand, synnerligen i de undre de- 
larne, är hårdare, men kan icke alltid skarpt skiljas från det 
öfverliggande lösa lagret. Detta åter har mellanrummen fylda 
med en finare rostgul sand eller rostigt grus, hvilket stundom 
utgör hufvudmassan af detta lager. I båda finnas »rullstenar» 
och kantstötta stenar, synnerligen i det undre, samt äfven en 
mängd stora stenar, men icke det fina bergartsmjölet, som i 
den understa banken. Båda de öfre bäddarne ligga i oregel- 
bundna, större och mindre linser, i hvilka man ser ränder af 
finare sand, »häntydande på skiktning, som dock saknas.» 
I en uppsats!) af C. W. PAsKuULL, år 1860, finna vi föl- 
jande' uttalande: »Slutligen få vi anmärka, att, ehuru krosstens- 
grusets massor i allmänhet och, så vidt vi iakttagit det, ej förete 
någon skiktning eller afsättning i lager, kan dock en sådan 
undantagsvis förekomma.» Att författaren härvid icke talat af 
egen erfarenhet, kan man sluta af hans (af mig understrukna) 
reservation. Han har sålunda troligen endast syftat på v. Posts 
iakttagelser i Skedvi socken. 
Det var nämligen vid denna tid ej hvarken kändt eller 
antaget, att krossgruset i allmänhet utgjorde annat än en sam- 
manhopad, helt och hållet olagrad, massa af sand, grus, sten 
och leraktiga delar. 
I A. ERDMANNS år 1857 utgifna »belysning af den geolo- 
giska kartan öfver Fyrisåns dalbäcken» anföres sålunda på sid. 
6: »att krosstensbäddarne i sitt inre sakna alla tecken till hvarf- 
vighet;» och på sid. 27: »under hvilka förhållanden som helst 
de än må uppträda, utmärka de sig allestädes genom sin full- 
)) I Ö. af V. A. F. för år 1862. 
?) Om de lösa jordlagren i en del af Mälaredalen. 
