10 0. GUMAELIUS, GLACIALA BILDNINGAR. 
kullar skjuter fram ur det öfversta, och som består af till det 
mesta mindre stenar, af hvilka flertalet äro rundade och nötta, 
stundom ordnade i olika lager af gröfre och smärre sten, sand 
och grus samt sträckande sig åt söder från en del höjder. 
Den tredje arten kallas i trakten »mjele» och består af fin och 
lös sandjord af gråbrun eller rödbrun färg med inblandade dels 
kantiga dels nötta stenar i olika myckenhet. 
I beskrifningen till bladet »Leufsta»,!) läses å sidan 32: 
Krosstensgruset är här af två slag, kalkbaltigt och ej kalkhal- 
tigt. Det förra är det underliggande och kallas med anledning 
af sin hvita eller hvitgrå färg »hvitmo»; det går sällan i da- 
gen, utan täckes vanligtvis af ett lager ej kalkhaltigt kross- 
stensgrus, som i norr och öster blott är en eller två fot mäg- 
tigt, men längre mot vester tilltager, »under det att på samma 
gång den skarpa begränsningen, som emot norr och öster fin- 
nes emellan hvitmon och detta grus, aftager.» 
Mellan dessa båda grusaflagringar träffas på många ställen 
ett mindre, sällan mer än en half fot mägtigt, lager af tydlig 
hwarfvig mergel, men som icke synes hafva stor ytutsträckning 
på hvarje ställe». 
Här bifogas en not af A. ERDMANN: »Huruvida det öfre 
krossgruslagret är att anse såsom från isflottor utstjelpta aflag- 
ringar under den tid, då mergelns afsättning försiggick, eller 
såsom en senare tidsbildning, uppkommen sedan mergellagren 
blifvit upplyftade och torrlagda, samt under verkningarne af 
en ny istid (eller åtminstone under ett nytt skifte af istiden), 
är en fråga, på hvilken ett afgörande svar ännu icke kan gif- 
vas. Hittills framstår nemligen ett sådant glaciallerans öfver- 
lagrande af krosstensgrus såsom ett enstaka faktum, hvilket 
mig veterligen ännu icke annorstädes här 1 landet blifvit ob- 
serveradt eller bekantgjordt.» 
Afven i den samma år offentliggjorda, af samme geolog 
författade, beskrifningen till det bredvid liggande bladet »Eg- 
gegrund»?) finner man de båda grusarterna omnämnda och 
framställes den åsigten, att det kalkhaltiga, underliggande, 
äldsta gruset »här blifvit aflagradt af de förromnämnda i NNV.- 
SSO.-lig rigtning framgående jökelisarne, hvarefter det i ytan 
liggande, ej kalkhaltiga gruset aflemnades af de yngre i N-- 
Så NNO.- SSV.-lig rigtning framskridande>. 
1)-8, 46. U; Nont. u. om bl. oLeutsta» ar Av EH. WAHLQVIST. 200-07868- 
?) S. G. U. N. o. t. u. om bl. »Eggegrund» af A. H. WAHLQVIST. 30. 1868. 
