BIHANG TILL: K. SV. VET.-AKAD: HANDL: BAND 2 N:O 9. 13 
Glace INS st ba rö EOt 
NAN sand... NA SAML IDLE 
Kalkkaltiot/örus; inte a. 0 
Groft grus (temligen rent, späc- 
kadt med hufvudsakligen ägg- 
StonarIstenar)N ASAT: RISE 1200» 
Rin dsandiNrentisad. . OM ee 20 
Kalkekaltis sand: PoE 0:08 
Hastanbershällensat 4... ae — » 
Af alla dessa här anförda fakta skall man finna, att kross- 
stensgruset allmänt består af flera olika bankar (i öfverens- 
stämmelse med, hvad v. Post redan 1856 uppgaf från Skedvi) 
och att detta förhållande visat sig i Östergötland och Söder- 
manland, i Upland, Vestergötland och på Dalsland, hvartill 
enligt författarens erfarenhet kan läggas Nerike och Vestman- 
land samt enligt A. ERDMANN!) äfven Dalarne. Sålunda hafva 
vi allmänt inom mellersta Sverige, underst bottengrus samt 
derofvanpå yngre krosstensgrus. 
Bottengruset utmärker sig genom ett större sammanhang, 
stundom öfvergående till en stor fasthet och hårdhet, innehål- 
ler både rundade och kantiga stenar, till en del af bergarter, 
som åtminstone numera ej finnas i den närmaste omgifningen, 
har ofta grå eller gråblå färg, är stundom så söndermalet, isyn- 
nerhet närmast berghällen, att det liknar en krossgruslera, Vi- 
sar aldrig skiktning, bildar sammanhängande bankar, temligen 
jemna till sin öfre yta, samt är oftast den mägtigaste delen af 
krossgrusbildningen.”?) 
Krosstensgruset — det yngre — visar vanligen ett mindre 
fast sammanhang, innehåller nästan endast kantiga stenar, är 
ofta synnerligen rikt på sand och fint grus, är vanligen till 
färgen gult eller brunt, har sällan stor mägtighet, förekommer 
mest såsom större eller mindre oregelbundet formade linser, 
kullar eller åsar, hvilka ej öfverallt täcka de undre lagren, 
innehåller ej sällan, i sin massa inbäddade eller på sin yta 
hvilande, stora block och stenar, samt består till sitt hufvud- 
sakliga innehåll af de bergarter, som nu finnas 1 trakten. 
1) Sv. Qv. Bildningar. 1868. 
2) Under detta slags grus är i här ifrågavarande del af Sverige aldrig nä- 
got löst jordlager med säkerhet iakttaget. Den ofvannämnda brunns- 
gräfningen vid Brunna i Upland visar visserligen underst två lager, som 
benämnas sand, men huruvida det understa kalkhaltiga lagret i sjelfva 
verket är annat än fint söndermalet krossgrus, eller om under detta la- 
ger på sidan om den anträffade berghällen andra »lösa» jordlager finnas, 
torde tillsvidare få anses oafgjordt. 
