16 O. GUMAELIUS, GLACIALA BILDNINGAR. 
bäddens yta samt ränder af fin sand här och der såväl inuti 
bottenbädden som 1 de öfre bäddarne. 
Vidare finner man uppgifvet af A. E. TÖRNEBOHM!) år 
1865 om ett 1860 gjort fynd i Hyltinge socken, der lager af 
skiktadt grus och sand träffas mellan krossgrusbankar. Det 
hela är dock icke fullt tydligt framstäldt, utan bär spår af en 
tvekan om rätta tolkningen, som år 1860 var lätt förklarlig 
och ännu år 1865 icke genom vidare fynd i samma riktning 
erhållit ytterligare belysning. 
Deremot lemnar A. H. WAHLQVIST år 1868 bestämda upp- 
gifter?) om fynd af hvarfvig lera mellan krossgrusets bankar. 
Dessa lerlager voro dock till mägtighet obetydliga — omkring 
en half fot — och till utbredning små; men de voro talrika, 
de voro anträffade på många ställen, det var en tydlig regel, 
att de förefunnos mellan det undre kalkhaltiga och det öfre 
kalkfria gruset; och det kunde sålunda icke förnekas, att hvarf- 
viga mergeln redan börjat bildas, innan en del krossgrusban- 
kar ännu kommit på sin plats. Att detta fynd verkade en 
viss rubbning i de hittills uppstälda teorierna för de lösa jord- 
arternas bildning, visar sig alldeles tydligt af de ofvan anförda 
ord, med hvilka A. ERDMANN i en not beledsagar berättelsen 
härom, och hvilka ord äfven finnas i det samma år utgifna 
arbetet om »Sveriges qvartära Bildningar». Att A. ERDMANN 
sålunda ansåg v. Post's »fina hvitaktiga mosand» och andra 
ränder af finare sand såsom icke jemförliga med de skiktade 
glaciala sand- och lerbildningarne, är tydligt, och dessa först- 
nämnde äro väl ej heller att förklara på annat sätt än såsom 
bildningar af rinnande vatten emellan glacieren och botten- 
moränen samt såsom ursköljningar och sprickfyllningar i kross- 
gruset, såsom de också förut blifvit betraktade. Hvad deremot 
beträffar "TÖRNEBOHMS uppgift från 1860—65, kan det bero på 
förbiseende, att den icke blifvit omnämnd; men det kan också 
— och kanske med större sannolikhet — antagas att, dels den 
förut omnämnda osäkerheten i afseende på denna iakttagelse, 
dels ock svårigheten att- parallelisera dessa sand- och gruslager 
med andra kända, förorsakat, att förhållandet ej ansetts med 
skäl kunna anföras 1 ofvannämnde arbete. É 
Sedan denna tid finner man år 1869 angifvet af M. STOLPE?) 
1) 5: 6: UN: 0. t; utom bli > Malmköpmg». 17. 
?) 5. G. U. N. o. t. u. om bl. »Leufsta» och »Eggegrund». 29. 30. 
3,5. GG. U. No t. utom bl. Örbyhus» 32.0 1869; 
