BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 2. N:0O 9. 17 
fyndet i närheten af Tegelsmora kyrka i Upland af ett 3 tums 
sandlager i krossgruset, hvilket lager dock snarare synes ligga 
inuti bottenbädden, än utgöra en mellanlänk mellan de äldre 
och yngre krossgruslagren, och således närmast motsvara v. Post's 
ofvan omtalade »sandränder»; samt år 1871!) den omnämnda 
brunnsgräfningen vid Brunna i Upland. Af denna sistnämnda 
framgår med temligen stor säkerhet, att sand der förekommer 
till ej obetydlig mägtighet under en 12—15 fots krossgrus- 
bank, men för öfrigt är denna uppgift ej fullt användbar, så- 
som förut nämndes. 
Att dessa förhållanden dock icke äro så enstaka, som förut 
antagits, derpå har jag i sommar erhållit flere bestämda bevis, 
hvilka jag längre fram skall omnämna i sammanhang med några 
iakttagelser öfver de glaciala bildhingarne i allmänhet, sedan 
jag förut anfört, hvad hittills är kändt om de till glacialperi- 
oden i mellersta Sverige hörande sand- och leraflagringarnes 
inbördes förhållande. 
A. ERDMANN yttrar sig i sitt flere gånger omnämnda större 
arbete?) om dessa: att han för bildningen i dess helhet — 
hvarfvig lera och hvarfvig mergel samt glacialsand och glacialt 
skalgrus — vill föreslå namnet glaciallera, att han anser hvarf” 
vigheten ensam för sig vara tillräcklig att bestämma ett ler- 
lagers relativa ålder, hvarför hvarfviga leran kan »anses bilda 
en framstående geologisk horisont bland qvartärtidens aflagrin- 
gar» att glacialleran är yngre än krossgrusbäddarne och rull- 
stensåsarne; att stenar och block samt mindre aflagringar af 
krosstensgrus tillfördes och afstjelptes af simmande isflottor 
under glaciallerans bildning; att denna lera inom olika trakter 
af Sverige uppnår en olika stor absolut höjd, som uppgår till 
öfver 1000 fot i somliga trakter, till 100 eller 50 i andra, men 
i medeltal i den här afsedda delen af landet till 300—550 fots 
höjd; att glacialsand förekommer på de högre nivåerna såsom 
eqvivalentbildning, motsvarande glacialleran lägre ned, och till 
sin bildning beroende på andra slags bergarter, som ej lemnade 
material till lera; att denna sand också på några lägre liggande 
trakter ses lagervexla med glacialleran och »äfven stundom 
ersätta densamma för någon mindre vidd»; samt att hvarfviga 
mergeln, der den finnes tillsammans med den hvarfviga leran, 
städse bildar den undre bädden, aldrig tvärtom. 
1), 8. G. U. N. o. t..u. om bl. »Salstay af A. L. TA. PETTERSSON. 43. 
2) Sv. Qv. Bildningar. 1868. 
2 
