20 0. GUMZALIUS, GLACIALA BILDNINGAR. 
med gråblå färg visar sig lös och slipprig. Då nu sandskik- 
terna tilltaga i mäktighet allt mera mot djupet på samma gång 
som lerhvarfven förtunnas, försvinna dessa senare slutligen så 
småningom, och man har då såsom hvarfviga lerans understa 
länk blott skiktade sandlager, hvarunder krosstensgruset är att 
söka. Hit hör derför troligen också något af den sandy — 
som nyss här ofvan omnämndes — »men att uppdraga någon 
bestämd gräns häremellan och krosstensgruset är väl knappast 
möjligt.» 
Ar 1868:!) »I geologiskt afseende äro de (hvarfvig lera 
och hvarfvig mergel) hvarandras eqvivalenter, dock så, att 
hvarfviga leran är den öfversta och yngsta länken af bildningen.» 
»Invid och i närheten af Badelundaåsen träffas en annan 
eqvivalent till hvarfviga leran och mergeln. Denna består i 
en mycket fin, något lerblandad sand, som icke genomsläpper 
vatten, och som, torkad, är ganska fast och sammanhängande. 
Stundom ligga deri enstaka tunna lager af hvarfvig lera.» 
»Dess mäktighet är ofta mycket betydlig och uppgår i trakten 
V. om Sätra brunn till 15—20 fot, såsom man vid brunnsgräf- 
derstädes erfarit. Först då man kommit genom denna 
. k. glacialsand och ned till något gröfre lerfri, får man vat- 
ten. Åfven längre norrut i V. Fernebb socken har denna sand 
ganska stor mägtighet.» 
Samma år:?) »Mot djupet tyckes sandskikterna (i den 
hvarfviga mergeln) vanligen. der de förekomma, tilltaga både 
1 mängd och mäktighet, tills man aldra nederst får blott en 
skiktad. sand, hvilken man kan anse antingen som en länk i 
mergeln eller som en sjelfständig bildning, kalkhaltig glacial- 
sand, men att då skilja denna från det kalkhaltiga krossgruset, 
är ingalunda någon lätt sak, t. ex. vid Österängby i i Fasta 
Visnarne, der under åkerlera och hvarfvig lera medelst borren 
genomgicks, med tillsammanlagdt 8 fots mäktighet, först en 
rödaktig och derinunder en blågrå, kalkhaltig sand, tillika nå- 
got lerig.» 
Derefter följa uppgifter om hvarfvig lera, mellanlagrande 
den hvarfviga mergelns skikter, och om hvarfvig mergel, in- 
gående såsom ett underordnadt jäverdt i hvarfvig Jerk. 
Då man finner alla dessa uppgifter om fynd, gjorda, innan 
»Sveriges qvartära Bildningar» utkom, kan man se, att det icke 
1) S. G. U. N. 0. t. u. om bl. »Salay af O. GUMZLIUS. 26. 
2?) S. G. U. N. 0. t. u. om bl. »Rånäs» af E. SIDENBLADH. 
bo 
bum | 
