BINANG TILL K. SV. VET-AKAD. HANDL. BAND 2. N:O 9. 21 
var brist på kännedom om förhållandet, som föranledde pro- 
fessor ERDMANN att tilldela glacialsanden en sådan helt och 
hållet underordnad roll i förhållande till den hvarfviga leran 
och hvarfviga mergeln. 
Åfven i några af de sedan utgifna bladbeskrifningarne 
finner man åtskilligt, som i detta afseende är värdt att taga 
vara på. 
Sålunda år 1869:!) »Stundom inträffar, att sand äfven del- 
tager i vexlingen mellan mergelränderna» — — — »Vid borr- 
ning mellan Dragby och Högsta gästgifvaregård, der mergeln 
ligger i dagen, visade sig, att denna hvarfviga mergel med 
sandskikt vid 8—10 fots djup småningom blifvit så rik på 
sand, att ett omvändt förhållande” mellan mergel och sand in- 
trädde, i det den senare utgjorde hufvudmassan och hvarfviga 
mergeln endast tunna ränder. Detta fortfor ytterligare 10 fot 
ned och derutöfver. Alltigenom var äfven sanden kalkhaltig.» 
År 1870:?) »Hvarfviga mergeln utgör vanligen de undre 
lagren af hvarfviga leran. Det händer dock, såsom på flere 
ställen uppmärksammats, att under densamma åter mötes kalk- 
fri lera, och att denna vexling några gånger kan upprepas.» 
Längre ned läses: »Ofverst möter vanligen ett 3—10 fot mäg- 
tigt lager af sandig kalkfri lera, derunder en rödgrå mergel, 
hvari ej sällan finnas inbäddade kantiga gneisstycken, och hvars 
mägtighet mycket varierar, slutligen en blågrå hvarfvig mer- 
gel, ju djupare man kommer, desto mörkare. Längre ned 
sträcka sig ej de flesta grafvarne; der man trängt djupare ned, 
ser man denna blågrå mergel hvila, än på blågrå kalkhaltig 
sand, än på vanligt kalkfritt krosstensgrus (bottengrus). I 
stora Dala mergelgraf i Berghems socken invid stora vägen 
sågs nedanstående lagerföljd: 
MISt]OTA 0ssssrise grid leg NFO SAN 2 fot, 
Hvarfvig lera med gneisstycken.......... 2 » 
Rödgrå, hvarfvig mergel med do........ dy D 
Blågrå, hvarfvig mergel, snäckförande 8 » 
Blågrå, kalkhaltig. sand... I ar2A 
Berg 
Äfven år 18733) finna vi: »Stundom är denna lera särde- 
les sandhaltig och öfvergår på djupet till nästan ren sand, 
glacialsand.» 
1) 8. G. U. N. o. t. u. om bl. »Upsala» af M. STOLPE. 31. 
) 8. G. U. N. o. t. u. om bl. »Viskafors» af J. O. FRIES. 41. 
3) 8. G. U. Beskr. t. kartbl. »Riddarhyttan» af V. KARLSSON. 46. 
