28 O. GUMELIUS, GLACIALA BILDNINGAR. 
Vid ett besök sommaren 1873 i Grythytte socken, vid det 
s. k. Torrvarpssund, der »Bergslagernas jernväg» skall gå fram 
öfver den här till tvenne stora, af det nämnda sundet för- 
enade, fjärdar utvidgade Svartelfven, hade jag äfven tillfälle 
få se några betydliga skärningar. För att erhålla fyllnads- 
ämnen till den ofantliga bank, på hvilken jernvägen här skall 
framgå, göras jordrymningar å 
å ömse sidor om sundet, men i 
synnerhet på norra sidan, der för framdragandet af sjelfva 
Jernvägen en synnerligen djup jordrymning anställes. Här 
skulle sannolikt en mängd upplysningar om krossgruset och 
tillhörande bildningar kunnat erhållas, om tillfälle varit, att 
flere gånger besöka platsen. 
Från södra ändan af skärningen för sjelfva jernvägen er- 
hölls fig. 9. I de här bildade lodräta väggarne visade sig så- 
väl i skärningens gafvel, som på ömse sidor ungefär dylika 
förhållanden, som på afbildningen. Den öfversta delen var 
redan borttagen, men hade tydligen bestått af samma något 
lösare gulaktigt gråa krossgrus, som det öfre, på tecknet 
med ljusare grön färg snställda Derunder samt till en del 
i vexellagring dermed förekom ett mörkare blåaktigt och hår- 
dare krossgrus. Gränsen mellan de båda arterna är städse 
skarp och bestämd. Någon öfvergång finnes icke. Till och 
med de i hvardera arten fnncslutne större stenarne hålla sig 
inom gränsen. I det ljusare öfre gruset bestå de mest af gra- 
nit, i det mörkare undre mest af hornblendeeurit, grå eurit 
och svart hälleflinta. Således visa de båda grusarterne äfven 
i detta tydlig skiljaktighet. Det ser således ut, som om här 
en skjutning af det ena lagret öfver det andra egt rum, san- 
nolikt i samband med isens skridande fram och tillbaka. På 
flere ställen såväl i det undre som i det öfre gruset syntes 
dylika smärre sandinlagringar, som v. Post omnämner från 
Strökärr, och hvilka syntes bero på tillslamning medels vatten 
efter sprickor i moränen. Omkring hundrade fot längre åt 
öster på samma udde, såg jag de förhållanden, som afbildas 
i fig. 10. Här ligger öfverst en fin, oskiktad, i sin öfversta 
del mullrik sand utan annan steninblandning, än de förut om- 
nämnda blocken, som hvila omedelbart på en krossgrusbank. 
Under denna träffades åter ett lager af gulaktig fin och tydligt 
skiktad sand, i hvars undre der äfven låg ett block, Fbng 
hvilket sandskikten syntes böja sig, ehuru ej särdeles tydligt: 
Detta block liksom sandätlagske a vilade på en annan kross- 
