30 O. GUMAZELIUS., GLACIALA BILDNINGAR. 
stenar i öfvervägande mängd samt en gråbrun till rödaktig 
färg. Lagret c var deremot helt annorlunda. Det låg i ore- 
gelbundna vexlande bankar af mera lerigt och jemförelsevis 
stenfritt samt af ganska stenigt grus af grå till gråblå färg 
och fast sammanhållning, men var genomdraget af vattenfö- 
rande ådror och sprickor. Stenarne i detta grus voro allmänt 
rundade eller åtminstone kantrundade, de flesta repade. 
Sammansättningen var: 
b eC 
procent procent 
(BETEN ETT SELS RSA SYN Re IRK EN LES JI56 
(BETS ARR ONE TA 0 6,5 2,6 
| Mk erE Vane 7 AA NO SA SR RN 64,6 D0,5 
Diori) bYypertE easter of 5,8 
Kornis. kalkstend storkar. 1,0 0,6 
Mia onetibytsamets dl. — 15 
Främmande bergarter ..... .s.14;9 2,6 
100,0 100,0 
v 
Sammanstäld med bergarternas läge i närheten tyder 
denna sammansättning derpå, att det äldre krossgruset är fördt 
längre väg än det yngre. 
Om vi nu se tillbaka på det dels ur andras dels ur min 
erfarenhet om mellersta Sveriges krossgrus, glacialsand och 
glaciallera anförda, så finna vi först och främst, att krossgruset 
består af så väl till tiden som bildningssättet skilda afdelnin- 
gar, och att likaså glacialsanden och glacialleran, der de äro 
typiskt utbildade, äro ganska bestämdt olika bildningar, af 
hvilka glacialsanden, när båda förekomma på samma ställe, 
alltid ligger under, alltid är äldre, men att de likväl hafva 
så mycken slägtskap, att de vanligtvis öfvergå till hvarandra 
såväl mot djupet genom vexellagring under en eller annan fot, 
som äfven 1 fortsättningen af samma skikt. Detta såsom en 
bestämd regel gällande förhållande är också öfvensstämmande 
med den naturliga följden af en vid landets sänkning under 
hafvet försiggående afsättning af genom strömmande vatten 
tillförd sand och slam. Sanden sätter sig till botten närmast 
stranden, ju gröfre desto närmare. Slammet och de finaste 
sandpartiklarne, som kunna hålla sig sväfvande någon tid i 
