BIHANG TILL K. SV. VET. AKAD. HANDL. B. 2. N:o 10. 17 
ådagalagt ett annat förhållande, kan jag" ej annat än taga obser- 
vationsresultaterna sådana de här ofvan utfallit. Det är i allt 
Uppgående kolonn. Nedgående kolonn, 
mm. mm. 
1,043. ÖSK 
1,046. 0,887. 
1.046. 0,973. 
1,053. 1,020. 
1,056. 0,973. 
1,060. 0,847. 
1,070. 0,877. 
1,067. 0,833. 
1,050. 0,857. 
1,067. 0,810. 
1,050. 0,820. 
1,050. 0,793. 
Häraf finner man, att uti den längre grenen, der luften allt mer och 
mer förtunnats och tillika hållits fullkomligt torr, meniskens höjd varit 
i det närmaste oförändrad, men att deremot i den kortare grenen, som 
stått i gemenskap med den yttre luften, variationerna varit betydliga nog, 
uppgående till omkring 0,2 mm., samt att menisken varit märkbart hö- 
gre i den längre, än i den kortare grenen. Man kan häraf sluta, att 
kapillärdepressionen varit mindre betydlig, men mera variabel uti det 
kortare, än i det längre röret, der den i det närmaste varit konstant och 
oberoende af lufttrycket, såsom man äfven enligt teorien bordt vänta. I 
afseende på det möjliga inflytandet af olika kaliber, se afhandlingen. 
För att närmare undersöka qvicksilfrets depression vid högre och 
lägre tryck, har jag äfven gjort följande observationer. Ett rakt, i båda 
ändar öppet glasrör, uti hvilket depressionen skulle undersökas, ned- 
sattes uti ett kärl med qvicksilfver på lämpligt afstånd från ett annat, 
vidare, rör af 23,5 mm. kaliber, uti hvilket således kapillärdepressionen 
var mycket ringa. Båda rörens öfre ändar mynnade uti en mes- 
singspiece, som stod i förbindelse med en större luftreservoir, i hvilken 
luften genom en anbragt torkapparat hölls fullkomligt torr. Luften ut- 
pumpades efterhand, och man observerade skilnaden i de båda qvick- 
silfverpelarnes höjder vid olika tryck; och likaså, genom påsläppande af 
luft, vid nedgåendet. Höjdskilnaden mellan de båda kolonnerna obser- 
verades medelst. en katetometer. Absoluta höjden öfver ytan i qvick- 
silfverkärlet aflästes på en särskild, fast skala, nedantill försedd med en 
spets, med hvilken qvicksilfrets yta bragtes i beröring. För att före- 
komma det fel, som möjligen kunde härflyta af en olika kaliber hos röret 
i dess öfra och undra ända, repeterades observationerna sedan röret blifvit 
upp- och nedvändt. På detta sätt erhölls, såsom medium af 12 observa- 
tioner, skilnaden mellan qvicksilfrets höjd i det vidare röret och i ett af 
3,8 mm, kaliber, vid i medeltal 700 mm. lufttryck, =1,802 mm., deremot vid 
30 mm. lufttryck 2,113 mm. Likaledes befanns, för ett rör af 6 mm. ka- 
liber, vid det större trycket 1,009 mm., vid det lägre deremot 1,086 mm., 
samt för ett rör af 7,5 mm. kaliber, vid det större trycket 0,569 mm. 
och vid det mindre 0,632. Det vill således synas som en skiljaktighet 
verkligen äger rum vid högre och lägre tryck, hvilken icke kan för- 
klaras genom kapillärteorien. Vid de observationer, för hvilka redogjorts 
i sjelfva afhandlingen, har jag alltid iakttagit att vid slutet af hvarje 
observationsserie göra en kontrollobservation genom att öppna kranen 
mellan reservoirerna A och B samt derefter observera barometern och 
båda manometrerna, då den differens, som i hvarje fall uppstått, tagits 
till utgångspunkt för en korrektion, som anbragts på grund af några sär- 
skilt för ändamålet anställda försök; och jag tror icke, att manometerns 
sålunda korrigerade angifvelser kunna vara synnerligen felaktiga, ehuru, 
såsom synes, kapillärkorrektionerna, sådana de vanligen brukas, i det 
fallet icke varit tillräckliga. 
2 
