BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 2. N:O 11. 5) 
smått!). Rullstensaflagring i allmänhet är utmärkt med röd 
färg, hvaraf en mörkare nyans blifvit använd för de tydliga 
åsryggar, som kunnat utsättas på kartan. Genom en gröfre 
röd streckning och prickning äro skiktad lera och sand be- 
tecknade. Som af kartan visas, äro på detta högland rullstens- 
aflagringar mycket vanliga. De äro utbredda der likasom inom 
förut undersökta trakter af Sverige (Mälardalen? &. s. v.) i 
form af långsträckta, stundom miltals följbara åsbildningar, än 
med blott en ensam, väl utbildad rygg, än åter med flere mer 
eller mindre regelbundet invid hvarandra fortlöpande rader af 
till höjden mycket vexlande, aflånga kullar, hvilka då likväl 
vanligen gruppera sig temligen likformigt på ömse sidor om 
en mera sammanhängande åsrygg. Så beskaffade finna vi dem 
mestadels aflagrade i floddalar och dälder, men vi kunna äfven 
derifrån förfölja dem upp på de högsta och jemnaste platåerna 
stundom utan att någon synbar förändring, vare sig med ås- 
materialets beskaffenhet eller formens utprägling, eger rum. 
Då rullstensbildningen framgår i en dal, visar den sig af den- 
nas form visserligen vara beroende, men då den går upp på 
vidliggande höjder, stundom dominerar dessa samt till och 
med afviker från en utpräglad dal för att fortsätta öfver en 
- angränsande högre trakt, då måste likväl medgifvas, att den 
är af landets ojemnheter icke med nödvändighet beroende. 
En annan synbarligen vigtig omständighet är åsbildnin- 
gens här ofta mycket oregelbundna ytform, hvarigenom den i 
stort bildar ett särdeles starkt kuperadt rullstensfält?), icke 
blott af långsträckta och djupa åsgropar genomdraget, utan 
äfven så till vida ojemnt, att de här och der synliga åsryg- 
garne sjelfva esomoftast äro mycket vågformiga, således än af 
betydande höjd, än åter ytterst låga. 
För att bättre åskådliggöra detta bifogas tre profiler, deraf 
den första visar åsbildningens vanliga utseende i mera utpräg- 
lade dalar såsom Lagadalen?), dalarne N. och SV. om Hinne- 
1) Från lågslätten vid Laholm (omkr. 100 fot öfv. h.) höjer sig landet 
ganska hastigt till 400 fot. Derefter utbreder det sig platåformigt 
med en »i stort» ringa nivåskilnad (omkr. 100 f.) men med enstaka 
större höjder samt här och der genomskuret af dalsträckningar, bland 
hvilka Lagaåns intager det främsta rummet. 
2) Se tafl. 2 som är ett sammandrag i skalan 1:1000,000 efter de ut- 
gifna geologiska kartbladen. 
3) I öfverensstämmelse med Vestergötlands; se de utgifna geol. kart- 
bladen. 
4) Dock blott ned mot Knäred, hvarefter hvarje spår till symetri saknas. 
