Lä 
BIHANG TILL K. 'SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 2; N:O 11. ” 17 
dock på grund af vissa företeelser möjligen sluta sig till dess 
utseende. Att den i hufvudsak följer markens ojemnheter är 
en naturlig följd af isens plasticitet. Huruvida afvikelser här- 
ifrån finnas, är af största vigt att veta, de må för öfrigt vara 
"obetydliga i det stora hela eller i förhållande till isens tjock- 
lek. Vid ändan af glacierer bildar sig i de flesta fall öfver 
glacierelfvens mynning en stor, hvalfformig urhålkning i isen. 
Den sträcker sig ofta långt inåt.! Då den måste anses hafva 
uppkommit till följd af vattnets (och äfven luftens) inverkan, 
så ledes man lätt på den tanken, att sådana urhålkningar un- 
der vissa förhållanden äfven i en inlandsis kunna vara ganska 
allmänna. Om vi nemligen tänka oss en sådan inlandsis under 
total afsmältning, så måste naturligen de på dess yta oupphör- 
ligt uppkommande vattenmassorna söka sig väg nedåt genom 
klyftorna samt under isen sammanstörta med desto större 
kraft, ju mindre motstånd de mött under vägen. Vattnets 
verkan på isens bottenyta måste dervid också blifva en retro- 
aktiv; det sträfvar vid sin återstudsning att afsmälta isen under- 
ifrån, dervid frambringande i densammas bottenyta urhålknin- 
"gar, hvilkas storlek, form och läge, eller i allmänhet utbred- 
ning, endast kunna blifva beroende af vattnets rörelser, som 
1 sin tur åter äro bestämda af såväl isens egna nivåförhållanden 
på ytan och dess sprickfullhet, som af den underliggande 
markens ojemnheter. Om i dessa nivåförhållanden på isens 
') Angående dessa s. k. Gletscherportar och -kanaler säger Agassiz l. c. 
sid. 165: »Dringt man unter das Thor eines Gletschers ein, so erstaunt 
man das Gewölbe nach allen Seiten hin unter den Eismassen sich 
fortziehen zu sehen; die oft sehr hohen und breiten Gänge verzweigen 
sich in den wunderlichsten Verdrehungen» etc. etc. Hugi erzählt, er 
habe unter dem Urazgletscher am Titlis eine Strecke von mehr als 
1" Qvadratstunde durchwandert, und sei endlich, nach 13 ständigem 
Hin- und Hergehen, am entgegengesetzte Ende zum Wendenbach ge- 
langt» etc. Sid. 171: Die Dimensionen der Gletscherwölbungen hän- 
gen hauptsächlich von ihrer Neigung ab. Die grossen Gletscher mit 
geringer Bodenneigung haben meistens die geräumigsten Thore, wie 
der Zmutt- und Zermattgletscher, besonders aber der Glacier des 
Bois, dessen Wölbung zu Saussures Zeiten 100 f. hoch und 50—80 
f. breit war. Die Wölbungen sind sehr constant, und wann sie auch 
zuweilen durch FEisstärze verschöttet werden, so stellen sie sich bald 
an demselben Orte wieder her». Weit seltener haben stark abfal- 
lende Gletscher Wölbungen, und wenn sich deren finden, so sind sie, 
der vielen durch die Schrönde bedingten Eisstörze wegen, weit we- 
niger geräumig, vergänglicher und unregelmässiger.» 
Enligt J. Payer äro gletscherportarne vid Grönlands nordöstra 
kust oerhörda till dimensionerna; elfvarne mäta sig ock der med de 
större tyska floderna; jfr. Petermann Geogr. M. 1871. IV. sid. 125. 
Enligt C. W. Paykull finnas de på Island. Tätt utanför en så- 
dan träffades en liten väl formad rullstensås, i gletscherkanalens 
längdriktning; jfr en »Sommar på Island» sid. 61 och 62. 
2 
