24 D. HUMMEL, OM RULLSTENSBILDNINGAR. 
det vid förklaringen af dem är synbarligen högst nödvändigt 
söka grunda denna på någon företeelse, som erbjuder det mest 
vidsträckta fält, då fråga är om kraft, tid och nivå, på ett 
faktum, som inlandsisens forna tillvaro i Skandinavien!) måste 
anses vara. 
Att det under isen till elfvar samlade vattnet vid 
bortflytandet, i stället för att sammanföra rullstensmassorna 
och deraf dana regelbundna åsryggar, väl tvärtom torde i 
ej ringa grad sträfvat att förstöra det nyss förut af sidoflö- 
dena uppbygda, dels genom utskärningar, dels genom utplå- 
nande af ojemnheter, är icke blott naturligt, det kan äfven 
slutas af oregelbundenheten i rullstensbildningen nära Laga- 
dalens mynning, på ömse sidor af Hallandsås, vid Brösarp 
(Skånes ostkust) m. fl. ställen, der elfvarne utvecklat en an- 
senlig kraft. Vackra exempel på glacierelfvars så beskaffade 
verkan omtalas från Island af O. Torell?) och Paykull.?) 
En högst väsentlig verkan synas ock elfvarne, förmodligen 
oftast i förening med tillflödena från sidorna ur öfverliggande 
is, hafva utöfvat, i det att de sannolikt gifvit upphof åt den 
här och der sedda korsande skiktningen i åskärnans sandmas- 
sor, med åtföljande små denudationer — under gynsamma för- 
hållanden sannolikt äfven framkallat vissa horisontelt utbredda 
aflagringar. På den korsande skiktningen kan man ofta direkt 
iakttaga, att den tillkommit på grund af från sidorna tillström- 
mande vatten”). 
Under isens nedsmältning borde i många dalars förträng- 
ningar lätt en fördämning?) uppkomma, hvarigenom något se- 
nare mera lugnt framflytande vattensamlingar uppstodo, hvilka 
medgåfvo aflagrandet af stundom rätt betydande sand- och 
lerlager, äfven med inneslutne stenblock. Då dessa dammar 
genomskuros af elfvarne, blef följden naturligen en utskärning 
och delvis bortsvämning af de finare lagren, förnämligast ut- 
med rullstensåsar, som genom sin fastare bygnad kunde verka 
') Efter hvad O. TORELL senast i »Unders. öfver istiden», K. Vet. Akad. 
Förh. 1872 och 73, men äfven i tidigare arbeten visat, betäckte denna 
inlandsis vid en tid betydande delar af det europeiska fastlandet. 
2) Jfr Undersökningar öfver istiden I 1. c. sid. 63 och 64. I samband 
härmed drog Prof. Torell den slutsatsen, att åsarne på ett eller an- 
nat sätt härröra från jökelelfvarne, se sid. 39 i samma afhandling. 
?) Jfr En sommar på Island. 
') Ett exempel härpå lemnar skärningen i Sköfdeåsen, jfr Sv. Qv. bild- 
ningar sid. 86, fig. 9. 
?) Sannolikt har en sådan gifvit anledning till förhållandena i Laga- 
dalen vid Hjulsnäs (bl. Ljungby) 
