BIHANG TILL K. SV. VET-AKAD. HANDL. BAND 2. N:O 11. 29 
sådana hvälfda kanaler, som blifvit beskrifna från Schweiz 
glacierer, 1 hvilkas bottenyta de enligt Agassiz bilda en verk- 
lig labyrint. 
Omöjligen kunde dessa åsar vid Särna uppkastas ensamt 
af elfvar utan tillhjelp af någon öfverliggande form; dertill 
äro de allt för likformiga (jemnbreda och jemnhöga). Genom 
urskärningar synas de lika litet, för den symetriska formens 
skull, förklarbara. | 
Förnekas kan likväl ej, att isynnerhet inom våra nordliga 
län rullstensbildningar ofta förekomma, hvilka lämpligast för- 
klaras som flodbildningar utan isens direkta medverkan. TIakt- 
tagelserna af Paykull i Klarelfvens dal, af A. Erdmann!) inom 
LTuleelfvens vattenområde, af E. Sidenbladh?!) inom Ångerman- 
elfvens (de båda sednare långt upp i Lappmarkerna) samt af 
Jernström?) i Finska Lappmarken antyda, att så måste vara 
förhållandet. Dylika flodbildningar beskrifvas äfven af Kjer- 
ulf?) inom Norges dalar, Men på samma gång omtalas äfven 
bildningar, hvilka af Erdmann och Sidenbladh framhållas såsom 
egentliga rullstensbildningar, till skilnad från flodernas bäddar 
och af Jernström behandlas med en viss tvekan vid talet om 
erosionsteoriens fördelar. Dessa rullstensbildningar synas på 
vissa ställen förekomma under förhållanden så likartade med 
de på Sveriges södra högland iakttagna, att med skäl kan 
framställas till besvarande för kommande undersökningar den 
frågan, om ej inom det nordliga Sverige rullstensbildningar 
tillkommit under något olika förhållanden, nemligen: dels 
under isen i likhet med det förut anförda, dels utanför dess 
bräm genom der framflytande större vattenmassors erosion — 
ett arbete, som naturligen fortsattes åtminstone så länge gla- 
cierer i fjälltrakterna gåfvo upphof åt starka flöden. Exempel 
af denna art tror jag mig kunna framlägga från södra Sverige. 
Förhållandena hafva säkerligen varit ännu gynsammare för 
deras tillkomst i den norra delen. Det synes således vara af 
vigt att jemförande granska floddalarnes rullstensbildningar och 
de tilläfventyrs mellan dem liggande, till hvilka sednare flo- 
dernas sträfvan att fördölja eller förstöra icke sträckt sig. 
1) Dagboksanteckningar under resor för Sveriges Geologiska Undersök- 
ning; A. E. 1863, E. S. 1867. 
2) Jfr Material till Finska Lappmarkens Geologi. I. Utsjoki och Enare 
Lappmarker. Helsingfors 1874. 
3 »Om Terrasserna i Norge», Univ. progr. 1870. 
