6 JOLIN, OM CERIUM OCH DESS FÖRENINGAR. 
Efterföljande undersökning är verkstäld å Kongl. Tekno- 
logiska Institutets laboratorium. Råmaterialet, utgörande dels 
pulveriserad cerit, dels blandade oxider af cerium, lanthan och 
didym, erhölls, jämte en mindre portion lanthan- och didymfri 
ceriumbioxid, genom Dr ÖCLEVES försorg från Riksmuseum. 
Vid Bastnäs nära Riddarhyttan i Vestmanland finnes en nu- 
mera öfvergifven och ödelagd koppargrufva, kallad S:t Görans 
eller Bastnäs nya grufva, hvilken bearbetades på 1750-talet. I 
denna grufva förekommer ganska ymnigt ett mineral, som ut- 
gjorde gångart för koppar- och vismut-malm och som till följd 
af sina ovanliga egenskaper redan tidigt ådrog sig mineralogernas 
uppmärksamhet. Den, som först synes hafva något närmare stu- 
derat denna stenart, är CRONSTEDT. Han beskrifver den såsom 
till färgen rödlätt, stundom blekgul, grynig i brottet och icke 
kristalliserande. Dess egentliga vigt fann han vara 4,988. OÖRON- 
STEDT ansåg denna stenart vara en jernmalm, men fann den 
”otroligt svår att reducera”. Det lyckades honom dock slutligen 
att efter långvarig upphettning med en fluss af kol, borax, sal- 
miak m. m. erhålla ett ”järn-korn”, som var sprödt och starkt 
magnetiskt. 
Jämte detta mineral beskrifver ÖRONSTEDT ett annat från 
Bispberg i Dalarne;' han gifver båda namn af ”järn-sten” och 
anser dem ”innehålla järn-jord, men tillika en annan, som ganska 
trögt förslaggas”. Till följd af sin höga egentliga vigt erhöllo 
dessa båda stenarter namnet ”tungsten” och definierades af CRON- 
STEDT såsom ”ferrum calciforme, terra quadam incognita intime 
mixtum”. ScHEELE undersökte sedermera tungstenen från Bisp- 
berg och upptäckte deruti wolfram; BERGMAN bekräftade denna 
upptäckt, men fann derjemte att tungstenen från Bastnäs icke 
innehöll den nya metallen, utan egde helt andra egenskaper. 
Enligt en analys, som verkstäldes i Upsala af spanjoren p'ELHUYAR, 
uppgaf BERGMAN dess sammansättning vara 
12 TT ASA RAR RR RN sn 22 proc 
FI IESS 1 VN RAR LER ER LE MOS ARA AE DNS) 
INET IS SERA RN Ra An RDS ng LT BA såren DEN 
rLVÖRpProc: 
