- BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 2 N:o 18. 25 
het i bergkalkformationen så väl på Spetsbergen som på Bee- 
ren-Eiland mäktiga, på försteningar utomordentligt rika lager. 
Afven i jura- oeh triasformationen. I dessa utgör kalken ofta 
bindemedlet för kolossala, i andra bergarter insprängda bollar, 
hvilka i synnerhet förekomma 1 riklig mängd vid Sauriehook 
och ofta innesluta ben-rester af saurier och skal af cefalopo- 
der. Bollarna äro dess utom genomdragna af regelmässiga 
sprickor, fylda med kristallinisk kolsyrad kalk!) och bergbeck. 
Enligt analys af G. LaispstrRöm innehålla bollarnas hufvud- 
massa: 
Kfölsytade kalkjord se: ISO 
» Jernoxidul FT FÖRR TAL 0) TO 
Lerjord med litet fosforsyra... Ng 
Eldfast återstod efter lösningen... 6,20. 
ler SOME SONEN EN RAN aa spår. 
Bitumen, och faktighet.........cccc Le 
100,00. 
Naturligtvis träffar man bland Spetsbergens sedimentära 
lager dess utom otaliga slag af kalkhaltiga skiffrar eller märgel- 
arter. 
Siderit. Som sprickfyllnader i heklahook-formationen el- 
ler försteningsmedel i juran. Lager af oren kalk och ler- 
blandad siderit träffas på norra stranden af Englishbay och 
vid Agardhberg. Sideriten från detta senare ställe för ymnigt 
illa bibehållna juraförsteningar och innehåller, enligt analys 
af G. LINDSTRÖM: 
Kolsyrtadrikalkyord KNIT rs ONA 
» GENUS (Oral sh bästis SEILDASIGE 
» NCO SA sar Öl BO: 
Svafvelsyrad kalkjord CN UR ARA 
Posforsyrad Kalkjföfd .....c.c.- cy SSE 
Jernoxid med litet Lerjordk.. co.cc. CAS 
Fldfast återstod efter lösningen .. 21,07. 
JC] (Oe rs SR SE SUNNE EASIT spår. 
Bituminösa ämnen och fuktighet 1,90. 
100,00- 
Dolomit. Typisk dolomit, af formeln Ca O CO, + Mg O COS 
förekommer på Spetsbergen i lager af ofantlig mäktighet och 
!) Enligt v DRASCHE qvarts, men detta beror på ett misstag eller en miss- 
skrifning. 
