BIHANG TILL K. SV. VET.-AKAD. HANDL. BAND. 2. N:O 18. oh 
Iolsyradb any bes 97,94. 
Kolsyrad strontian......... 0,82. 
Kölsyradökalk& Eee ved 1:05. 
Svafvelsyrad baryt......... 0,23. 
Jernoxid och lerjord...... spår. 
100,04. 
öns den= 4 Var a 
Natrokaleit? Vid Adventbay i lIsfjorden förekomma genom 
pseudomorfoser förändrade kristaller, liknande natro-kalcitens, 
insprängda i en svart lerskiffer. 
Baryt. Jämte witherit på Beeren-Eiland. Bladigt strå- 
liga massor. Innehåller enligt analys af G. NAUCKHOFF: 
Svafvelsyrad baryt............ 96,78 
Svafvelsyrad strontian...... 0,97 
Smatvelsyradt kalktoii [ISS 
JernoaN, SO rs spår. 
99,33 
Tyngden = 4,40. 
Anhydrit. Jämte gips på stränderna af Klaas Billen-bay. 
Kristalliniska massor af rödlätt färg. 
Gips. Bildande egna lager af stor mäktighet och utbred- 
ning omkring Klaas Billent bay. Dessa lager tillhöra berg- 
ölfornationen och föra endast obetydligt försteningar. Mans 
ligen är gipsen grå och lerblandad, men någon gång före- 
kommer den äfven, såsom vid Skansviken, afsöndrad i hvita, 
perlbandlikt i den lerblandade oipsen insprängda alabasterbollar. 
Apatit och Fosjorit. Fosforiten bildar egna mäktiga lager 
i triasformationen, i synnerhet på Kap Thordsen. Apatiten förd 
kommer i små kristaller, insprängda, jämte kalkgranat m. m., 
i urkalklagren vid Amsterdamön. 
Turkos. Vackert blåfärgade benlemningar efter Saurier i 
Isfjordens triaslager. Äfven fisklemningarna från Liefdebay 
äro någon gång på samma sätt metsmoriöserade 
dinitk Insprängd i kol från miocenformationen, t. ex. 
som små droppar i en svart, lignitartad skiffer vid Kap Lyell 
i Belsound. Åfven de iktadade kolbitar, som förekomma i de 
mäktiga konglomeratbäddar, som på detta ställe mellanlagra de 
miocena sandstenarna och skiffrarna, hålla retinit, hailsn Så- 
ledes måste hafva tillhört kollager, färdigbildade och åter för- 
störda redan under miocentiden. 
