72 O. EKBOHRN, ORNITOLOGISKA IA TTAGELSER VID SANDHAMN. 
26 
27 | 
/9, men från och med den ?'/,4 till den 1 värs- 
nades häromkring ej en enda. Sistnämnde dag blef en äldre 
individ synlig och derefter sågos spridda exemplar nästa alla 
dagar under den återstående delen af December månad. 
ännu den 
Lestris parasitica. 
1887 den ””/, och flera föregående dagar efterforskades 
fogeln på de utanför Sandhamn belägna skären, der ett eller 
par bruka fortplanta sig, men stod då icke att finna. På mor- 
gonen den ”'/4 observerades emellertid 2 st. å sagda skär, dit 
de säkerligen ankommit den 24 eller 25, ty från och med 
sistnämndn dag, den ??/,, på aftonen intill den ?'/4 på morgo- 
nen rådde en synnerligen stark tjocka, under hvilken fogeln 
näppeligen kunnat finna vägen till sin gamla häckplats. En- 
ligt uppgift af traktens seglande tullbevakning sågs af henne 
den ””/, den för året första labben, hvilken då uppehöll sig 
vid Mysingefärden, belägen ungefär 40—60 kilometer SSV. 
om Sandhamn. I Gillöga skärgård obserades han först den ?”/4. 
Den ?”/; anträffades ett bo, innehållande 2 ägg, den "sg 
ett dito med 1 ägg, den "/& ett dito med 1 ägg och den "/g 
ett dito med 2 ägg. Enligt skärkarlarnes uppgifter bygger 
labben häromkring icke något bo, utan åtnöjer sig med att 
lägga äggen i en liten fördjupning å en något högre och ett 
stycke från stranden belägen berghäll, i hvilken fördjupning 
någon smula jord under årens lopp samlats, så att deri växer 
några sparsamma grässtrån, hvilka af fogeln nedtrampas. Grund- 
färgen å de stundom matta, stundom något glänsande äggen 
är än grönaktigt grågul, än gröngrå, men oftast något mörkare 
eller ljusare olivbrun. Teckningen, som för det mesta delvis 
bildar krans kring äggens tjockare ända, utgöres af mörkt 
olivbruna, tjärbruna och bruna större och mindre ytfläckar, 
krumelurer, snirklar och krokstreck samt af gråaktigt bruna 
och violettgrå skalfläckar. Stundom förekommer äfven en och 
annan svartbrun mindre ytfläck. Till färgen och storleken 
likna dessa ägg rätt mycket och äro svåra att skilja från vissa 
varieteter af fiskmåsens, men de äro dock finskaligare och 
spetsigare samt erinra i allmänhet ej obetydligt om päron- 
formen. Der så låter sig göra, torde 1 tvistiga fall, boet och 
färgen å äggens gula vara afgörande, ty, som nämnts, säges 
labben ej bygga något näste, hvilket fiskmåsen gör, ochi alla 
