4 B. G. O. FLODERUS, BIDRAG TILL KANNEDOMEN OM SALIXFLORAN. 



I den söder om fjället belägna, till Aresjön gränsande 

 Ar ed al en anträffades: 

 S. pentandra v. androgyna, ') 

 S. Arbuscula-phylicifolia -) ster., 

 S. phi/licifolia-nigricuns 9. ster., liera former, 

 *S. nigricans v. androgyna. 

 S. nigricans v. hicap sularis. 



På Totthummeln, den lägre, nästan lielt och hållet inom 

 skogsregionen belägna, östligare af Areskutans mot söder ut- 

 sträckta fjällarmar, hvilken endast jemförelsevis litet under- 

 söktes, påträffades: 

 aS. Arhuscula o^, $, ster., flerstädes, 

 S. Arbuscula-phylicifolia ster., 

 aS. caprea X Lappouum ster., sparsamt, 

 aS. lanata X liastata 9, ster., sparsamt, 

 aS. glauca X Arbusciila-jyhylicifolia ^, 

 S. Lappouum X herbacea ^, ster., sparsamt. 



I den mellan Totthummeln och Mörvikshummeln belägna, 

 af Mörviksån genomflutna Mörviksdalen anträffades vid tvänne 

 der gjorda exkursioner S. lanata ster., *S. herbacea $ och 

 S. reticulata c^ och 9» ^11^ följande bäcken ända ned i öfre 

 delen af granregionen; samt dessutom nedan upptagna hybrida 

 former : 



S. caprea x Lapponum ster., 

 aS. lanata x hastata 9) ster., rik pä individer och former, som 



vexelvis närma sig båda hufvudarterna, 

 •S. Lajjponum x herbacea (/•, 9? ster., teml. sparsamt, 

 aS. hastata X nigricans 9? 

 S. phylicifolia X nigricans 9? 



På den vester om Totthummeln belägna, öfver skog^sgränsen 

 sig höjande Mörvikshummeln, hvarest S. caprea och aS. ni- 

 gricans förekomma i mängd ända upp till nedre gråvideregio- 

 nen, påträffades af anmärkningsvärda 5a/t^-former : 

 *S. ^:)en<a;u/?'a v. androgyna, 

 S. glauca v. androgyna, flere former, 



') Då här och i det följande vid uppräknande af de på en lokal 

 funna formerna ej angifves deras mer eller mindre rikliga förekomst, på- 

 träffades deraf endast en eller annan individ. 



^) Vid betecknande af öfvergångsformer (ej hybrider) mellan tvänne 

 arter sammanbindas de båda hufvudarternas namn medelst — , hvarvid den 

 artens namn ställes sist, som i formen ingår med förherskande karakter. 



Vid beteckning af hybrider (medelst X) har i allmänhet den artens 

 namn satts sist, som i hybriden ingår med skarpast utpräglade karakterer. 



