II. Öfversigt öfver traktens Salix-former. 



Den i det följande lemnade framställningen är ingalunda 

 ämnad att gifva någon fullständig utredning af sydvestra Jämt- 

 lands Salix-HoYa, utan har till ändamål att lemna en ordnad 

 öfversigt öfver de af mig i ofvan anförda trakter funna Salices 

 jemte kortfattade beskrifningar af från dessa orter förut mindre 

 kända, anmärkningsvärdare former af bemälta slägte. I denna 

 öfversigt upptagas derföre endast i förbigående de af andra 

 personer inom ifrågavarande område iakttagna Salices, hvilka 

 jag ej haft tillfälle att se i naturen. 



A. Hufvudarter. 



Bland de för dessa trakter angifna hufvudarterna söktes för- 

 gäfves såväl S. cinerea som 5. depressa. De af mig anträffade 

 hufvudarterna äro följande: S. pentandra, S. caprea, S. aurita, 

 S. Icmata, S. glauca, S. Lappoiinm, S. hastata, S. Arbuscula, 

 S. phi/licifolia, S. nigricans, S. myrsinites, S. herbacea, S. po- 

 laris och «S. 7'eticulata. 



Salix pentandra L. 



Denna art anträffas, ehuru ej särdeles allmänt, i skogs- 

 regionen, der den stundom (ss. på Areskutan) uppstiger i nedre 

 delen af björkregionen. Fjällformen eger ofta mycket korta, 

 nästan klotrimda hängen med ett fåtal kapslar; androgyna for- 

 mer äro ej sällsynta på Areskutan och i trakten deromkring. 

 På o-rund af sin ringa förvantskap med öfriga här uppträdande 

 Salices visar denna art ingen benägenhet att med dessa bilda 

 hybrider. 



Salix caprea L. 



Af barrskogsregionens Salixarter är denna en af de all- 

 männare samt når på fjällen (ss. på Mörvikshummeln) stundom 



