20 B. G. O. FLODERUS, BIDRAG TILL KÄNNEDOMEN OM SALIXFLORAN. 



fjället, ^) fjälltrakten vid Skurudalsporten, samt i större mängd 

 vid Stenfjället, Bunnerstötarne, Tjallingklumpen och framför 

 allt på Storlienfjället. 



I likhet med S. Lajyponum uppsöker S. Arhuscula med 

 förkärlek starkt vattensjuka ställen oftast i öfre björk- eller 

 nedre gråvideregionen; mera sällan går den ned i barrskogens 

 region såsom vid Ann. Arten är jemförelsevis väl diffe- 

 rentierad, oafsedt dess öfvergångsformer till S. phylicifolia: 

 S. phylicifolia — Arhuscula o^, 9. Denna uppträder såsom 



30 — 100 cm. höga buskar med 3 — 5 cm. lånsra, 1 — 2 cm. 



breda, mera veka blad, utdragna honhängen med mörkare 



hängefjäll, starkare ludna kapslar och något utdraget stift. 



Dylika former anträffades på Åreskvitan och Storlienfjället 



särat vid Ann. 

 Stundom anträffas en form med på undersidan lång- 

 håriga blad: 

 S. Arhuscula v. villosa ster. 



Ännu andra former ega nästan rhomboidala blad med 

 mycket bred bladbas samt nästan glatta ofta tydligt skaftade 

 bruna kapslar, erinrande om S. hastata: 

 S. Arhuscula v. vacciniifolia Sm. 9- 



S. Arhuscula öfvergår utan bestämd gräns i den vanligaste 

 af sina hybrider: S. Lapponum X Arhuscula. 



Hybridiserar med aS. glauca, S. Lapponvm, S. hastata, 

 S. phylicifolia, S. nigricans, S. myrsinites, S. herhacea, S. reti- 

 culata samt S. Lapponum x herhacea. 



Salix phylicifolia {L.) Sin. 



Tcmligen allmänt förekommer denna art, ofta följande de 

 steniga striinderna af fjällbäckar och andra vattendrag. Den 

 uppträder vanligen inom barrskogens region såsom resliga, 

 ända till 3 meter höga buskar, men går som en nedliggande, 

 småbladig buske högt upp i gråvideregionen, der den ofta när 

 högre upp än S. glauca. I låglandet (såsom i Aredalen) bildar 

 den hög växta öfvergångsformer till S. nigricans: 

 S. nigricans — phylicifolia $, en form som närmast motsvarar 

 S. nigricans ^ niajalis Wg. 



En annan art, från hvilken S. phylicifolia i vissa former 

 visar sig föga skild, är -S. Arhuscula. Dylika ingalunda säll- 

 synta former, S. Arhuscula — phylicifolia, hvilka förekomma 



v ') Med Sylfjället lietecknas högplatån närmast kring Syltopparne. 



