BIHAXG TILL K. SV. VET.-AKAD. HAXDL. BAND 17. AFD. III. X:0 1. 21 



såväl i barrskogens region som ända upp i grävidereo;ionen, 

 anträffades på Areskutan, Renfjället, Storlienfj ället, vid Änn, 

 på Hårdeggen, Tjajtjasen, Bunnerfjällen, Bunnerstötarne och i 

 Tjallingdalen. De skilja sig från S. phylicifolia genom mera 

 nedliggande växtsätt, smärre, smalare, men ofta tjockare blad, 

 utdragna liängeskaft med flera väl utvecklade stödjeblad och 

 stundom qvarsittande knoppfjäll; smärre ofta mera korthåriga 

 kapslar med stundom mycket förkortadt stift. 



Bland sina hybrider närmar sig arten mycket intill vissa 

 former af S. glauca x plujlicifolia, S. Lapponurn x phylicifolia 

 och S. Arbuscula x phylicifolia. 



S. phylicifolia hybridiserar med S. aicrita? S. glauca, 

 S. Lapponurn, S. Arbuscula, S. nigricans, S. myrsinites och 

 «S. herbacea samt S. glauca x 7r)y7'sinites(f). 



S. Arbuscula — phylicifolia bildar hybrider med -S. glauca 

 och S. Lapponurn, hvarvid den ofta ingår med starkt fram- 

 trädande karakterer. 



Salix nigiicans Sm. 



Detta vide förekommer allmänt spridt så väl på låg- 

 ländta ställen som i höglandet, der det stundom, såsom på 

 Areskutan, går upp i nedersta delen af gråvideregionen. 



Arten är i Jämtland liksom i de flesta andra delar af vårt 

 land den mest mångformade af alla ASa/wz-arter. Här må blott 

 anföras några af de mera anmärkningsvärda formerna. Icke 

 sällan anträffas såväl androgyna (Äredalen, Areskutan, Storlien) 

 som bicapsulära (Äredalen m. fl. ställen) former. Vissa i låg- 

 landet förekommande resliga buskar likna på afstånd i för- 

 villande grad «S. caprea eller S. glauca genom sina långhårigt 

 gråludna blad och årsgrenar; en annan formserie, S. phylici- 

 folia — nigricans 9, visar utan bestämd gräns öfvergångar till 

 8. phylicifolia genom föga eller intet svartnande, nästan glatta 

 blad med mindre tydligt framträdande ådernät på den släta, 

 bleka undersidan samt genom mera kortskaftade hängen och 

 stundom kortare stift. Afven denna uppträder i låglandet och 

 i resliga former. 



Ännu en form-serie, -S. rnyrsinites — nigricans o^, $, som fler- 

 städes anträfl'as såsom vid Ann samt på Areskutan och Ren- 

 fjället i såväl skogs- som nedre gråvideregionen, bildar öfvergång 

 till S. myrsinites såsom 30 — 100 cm. höga buskar med bruna. 



