22 B. G. o. FLODERUS. BIDRAG TILL KÄNNEDOMEN OM SALIXFLORAN. 



glänsande glatta grenar och ofta på båda sidor glänsande, mörk- 

 gröna, tjocka och efter torkning vanligen starkt mörknande blad. 



Bland sina hybrider närmar sig S. nigricans mycket vissa 

 former af S. glauca x nigricans (isynnerhet på IMörvikshummeln) 

 samt S. nigricans x Arbuscula (vid Ann). Från S. myrsinites 

 X nigricans kan arten ej heller alltid särskiljas. 



(S. nigricans hybridiserar med 5. glauca, S. hastata, 

 S. Arbuscula, S. phylicifolia och S. myrsinites. 



Såväl S. phylicifolia — nigi'icans som S. myrsinites — nigri- 

 cans hybrid iser a med S. glauca. 



Salix myrsinites L. 



Denna hörer till de mindre allmänt förekommande arterna 

 och uppsöker helst fugtiga gräsbevuxna ställen inom nedre 

 gråvide- och björkregionen samt nedstiger mera sällan i barr- 

 skogens region, hvarvid den (ss. vid Ann) gerna visar öfver- 

 gång till S. nigricans, S. nigricans — myrsinites, genom resligare, 

 upprätt växtsätt samt tunnare, på undersidan blekare, mindre 

 tydligt nätådriga blad. Denna form träffas äfven i björk- och 

 nedre gråvideregionen. — Bladformen ^ hos »S. myrsinites är 

 ytterst vexlande; än eger den m3^cket smalt lancettlika, långt 

 utdragna blad, än åter nästan hj ärtlika, runda blad, till formen 

 erinrande om «S. herbacea's. 



Stundom anträflas former med på båda sidor långhåriga 

 blad, S. myrsinites v. pubescens ef, såsom på Areskutan, Ren- 

 fjället och vid Skurudalsporteu; mera sällan träffas anclrogyna 

 former, t. ex. på Storlienfjället. 



Arten är i allmänhet lätt igenkänlig från andra, men när- 

 mar sio- understundom ganska mvcket vissa former af S. glauca 

 X myrsinites och /S. nigricans X myrsinites. 



Hybridiserar med S. glauca, S. glauca x herbacea, 

 S. Lapponum X lierbacea, S. hastata, S. Arbuscula, S. phylici- 

 folia, S. nigricans och «S. herbacea. 



Salix herbacea L. 



Denna art bildar på de högre fjällens toppar, ensam eller 

 tillsammans med den vida sällsyntare S. polaris, all Salix- 

 vegetation, sedan de andra fjällvidena (sist bland dessa van- 

 ligen S. lanata och «S. Lapponum) måst vika för det hårda 

 klimatet. 



