38 B. G. o. FLODERUS, BIDRAG TILL KÄNNEDOMEN 0>[ SALIXFLORAN. 



Vissa former från Reufjället och Stenfjället, i hvilka må- 

 hända S. phylicifolia ingått, närma sig denna art genom mera 

 upprätt växtsätt och de äfven efter torkning gröna, nästan 

 helbräddade, på undersidan blekgröna och otydligt nätådriga^ 

 tunna bladen. 



Salix glauca X hei'bacea o^, $. 



Funnen på Areskutan, Renfjället, Storlienfjället, Sten- 

 fjället, Hårdeggen, Bunnerstötarne, Snasahögen och SylQället. 



Såsom en af de mera allmänt spridda uppträder denna 

 hybrid företrädesvis i nedre gråvideregionen och nedstiger 

 stundom i björkregionen. 



Detta vide, som länse sammanförts med Here andra her- 

 bacea — och sannolikt äfven reticidata — och j;o/ores-hvbrider 

 under namnet Salix ovata Ser., står bland dessa närmast intill 

 5. Lapponum x herbacea, från hvilken vissa former af det- 

 samma ännu ej med säkerhet kunna särskiljas. Karakterer, 

 som hos en dylik herbacea-hyhnd tala för aS. glauca's del- 

 tagande i dess bildning, äro, förutom dess förekomst i när- 

 heten af S. glauca (hvarföre hybriden ej uppstiger så högt i 

 gråvideregionen som S. Lapponum x lierbacea), bland andra 

 följande: omvändt äggrunda, mera trubbiga och rundade blad 

 med mera gråludna öfversidor och jämnt gråludna, slätare, 

 mindre upphöjdt nerviga undersidor; trubbigare, mindre mörka 

 hängefjäll, mindre utdraget stift och tjockt, djupt 2 — 4-kluf- 

 vet märke. Enär dock bland dessa karakterer ingen i och 

 för sig är fullt afgörande och alla sällan förefinnas samtidigt, 

 blir, som ofvan nämnts, hybridens särskiljande ofta förenadt 

 med stora svårigheter, hvarför man i många fall, i synnerhet 

 vid bestämmandet af icke fruktificerande individer, måste 

 lemna frågan oafgjord, om S. glauca eller 5. Lapponum in- 

 gått i hybridens bildande. 



Frånser man dess nära slägtskap med 5. Lapponum x her- 

 bacea, visar sig hybriden såsom en synnerligen väl differenti- 

 erad form, och jag har aldrig iakttagit öfvergångsformer till 

 någondera af dess hufvudarter eller till någon af dessas hy- 

 brider. Den hybridiserar med S. myrsinites: 



Salix glatica X herbacea X myrsinites (^nov. hybr.) 9- 



På Hårdeggen anträffades 1890 i öfre björkregionen en 

 Salix-foim, som med största sannolikhet bör tolkas såsom 



