34 ELIASSON, SEKUNDÄRA, ANATOMISKA FÖRÄNDRINGAR. 



dennas hufvudmassa. Dessa kronrörets tjockare partier kunna 

 nu ha en radial mäktighet af 145 ^/. 



Epidermisväfnadernas celler ha alldeles samma utseende 

 som förut, men deremot en något större volym (36 x 18 [.( för 

 cellerna i den yttre epidermis ; för den inre epidermisväfnadens 

 celler äro motsvarande mått 28x27 f.t) samt något fastare 

 väggar (hos utsidans epidermis ha cellernas ytterväggar nu 

 en tjocklek af 4,5 ju; 3 jli är motsvarande värde för insidans 

 epidermis). Men kronans fasthet har ökats äfven derigenom, 

 att dess celler upptagit vedsubstans. Sådan förekommer uti 

 väggarne hos de yttre epidermiscellerna, men ej öfverallt här- 

 städes, utan företrädesvis i de väfnadens celler, som ingå uti 

 kronrörets tunnare delar. 



Stiftet befinner sig nu i ett långt framskridet tillstånd 

 af hoptorkning, hvilket framgår af de högst ojemna konturer, 

 som ett tvärsnitt genom detsamma företer. Dessa åter fram- 

 komma genom den .starka hoptryckningen af stiftets väfnader, 

 hvilkas celler Ijlifvit så starkt tillplattade, att lumina ej 

 längre kunna urskiljas, och stiftets hela massa består nästan 

 uteslutande blott af veckade cellväggar. 



Efter att i det föregående hafva lemnat en framställning 

 af de olikheter, som några af blommans delar, särskildt kro- 

 nan, förete med af seende pä sin byggnad under de båda sta- 

 dier i blommans utveckling, som representeras af dess pollina- 

 tion och fruktmognad, skola vi nu försöka skildra motsvarande 

 förändringar hos diskblommornas skärmblad. Hvart och ett 

 sådant omsluter en blomma. Det har formen af en smal, men 

 djup ränna, som är vänd mot blomkorgens centrum. I denna 

 ränna inneslutes först under pollinationsperioden blommans 

 fruktämnesdel, men äfven nedre delen af hyllet omslutes af 

 densamma. Sedermera vid fruktmognaden är det frukten, 

 som inneslutes i den af dessa skärmblad bildade rännan. 



Dessa bladbildningar undergå en höggradig förändring 

 efter poUinationen. Och företrädesvis är det deras volym, 

 som förändras. Under blomstadiet ha de en längd af 13 mm. 

 och en största bredd af 3,5 mm. Vid fruktmognaden är höj- 

 den i det närmaste densamma som förut, men största bredden 

 uppgår nu till ungefär 6 mm.^ 



' Breddmåttet liar afseende blott på ena bladhalfvan och angifver af- 

 ståndet mellan bladets kant och köl. 



