40 BLIASSON, SEKUNDÄRA, ANATOMISKA FÖRÄNDRINGAR. 



mis finnes ett sammanhängande cell-lager, hela den öfriga 

 delen af väfnaden ntgöres af till kedjor förenade celler. Dessa 

 (^ellkedjor begränsa vida håligheter såsom under blomningen 

 och utstråla åt alla håll från vissa punkter såsom medel- 

 punkter. Dessa utgöras isynnerhet af kärlstr ängarne. Att 

 räkna antalet cell-lager i grundväfnaden är på grund af den- 

 nas starkt lakunösa beskaffenhet förenadt med mycken svå- 

 righet, men det finnes dock ingen särskild grund för anta- 

 gandet, att deras antal ökats och att således en celldelning 

 egt rum, utan väfnadens stora tillväxt uti mäktighet får 

 med all sannolikhet tillskrifvas en ökning af dess cellers 

 volym. Des.sas nuvarande medelstorlek uppgår till omkring 

 85x55 .«. 



Kärlsträngarne begränsas på sin insida såsom förut af 

 sekretgångar. De äro af en föga kraftigare utveckling än 

 under blomstadiet med undantag af den mediana kärlsträngen. 

 Denne har nu en mycket kraftig utbildning, hela dess hadrom- 

 del består af väfnadselement med förvedade väggar. 



Snitt 11 (fig. 4(i och 47). Om man nu förfar på samma 

 sätt som under blomstadiet d. v. s. öfvergår till en under- 

 sökning af bladets byggnad på dess halfva höjd, så åter- 

 finnas vid en jemförelse mellan snittet genom ifrågavarande 

 punkt och föregående snitt samma olikheter i bladbyggnaden 

 som under blomstadiet fanns emellan de motsvarande punk- 

 terna å bladet. Sa t. ex. har detta härstädes en mindre 

 tjocklek, men en större bredd än vid sin bas. Detsamma var 

 ju äfven förhållandet under blomstadiet. Men liksom bladet 

 i sin basdel under pollinationen hade en mindre volym än 

 under fruktstadiet, så är äfven här å halfva höjden desa 

 massa nu större än hvad den var under blomningsperioden. 

 Ty dess nuvarande stör.sta mäktighet i dorsiventral riktning 

 belöper sig till 420 f.i. 



En annan likhet med förhållandena under blomstadiet 

 består deruti, att bladets byggnad är af en vida fastare be- 

 skaffenhet på dess halfva höjd än uti dess basala del. Och 

 detta beror liksom under blomstadiet derpå, att bladbyggna- 

 den å den förra punkten är mycket mindre spongiös än hvad 

 fallet var uti bladets nedre del. Deremot är nu på frukt- 

 stadiet skillnaden mellan bladbyggnadens fasthet å de båda 

 ifrågavarande punkterna ej så stor som vid pollinationen, ty 

 vid tidpunkten föa- fruktens mognad är bladet såväl i sin 



