14 ELIASSON, SEKUNDÄRA ANATOMISKA FÖRÄNDRINGAR. 



ett riugformigt band af förvedade parenkymceller. Det innan- 

 för detta band liggande mesofyllpartiet utgöres af oförvedadt 

 parenkym, som omsluter kärlsträngarne, hvilka här i frukt- 

 ledens spets äro dubbelt så många som på dess halfva höjd. 

 I snittets centrum påträffas återigen förvedadt parenkym, som 

 på ömse sidor om den dedande» väfnaden bildar ett band af 

 betydlig mäktighet. Dessa båda band saknas på ett tvärsnitt, 

 som tagits något längre nedåt än föregående snitt, men dock 

 fortfarande genom den så att säga kompakta delen af frukt- 

 leden, hvars väfnadsmassa härstädes nästan uteslutande utgöres 

 af oförvedadt parenkym. Ett dylikt af förvedadt parenkym 

 bestående band, som å föregående snitt uppträdde ett litet 

 stycke innanför kanten, anträffas äfven här, men är dock för- 

 lagdt något mera inåt och innesluter i sig större delen af 

 kärlsträngarne. Ännu längre nedåt i fruktleden öfvergå cel- 

 lerna uti ifrågavarande band till typiska bastceller. Och sam- 

 tidigt kommer en allt innerligare förening till stånd mellan 

 bandet och kärlsträngarne, så att inom den fröbärande delen 

 af fruktleden sammanslutningen blir så stark som fig. 11 ut- 

 visar. I fruktledens nedre del på gränsen mot fruktskaftet 

 öfvergå bastets celler återigen till förvedade parenkymceller. 



Oaktadt den stora yttre likhet, som förefinnes mellan frukt- 

 ämnets och fruktens nedre led hos de båda arter, som här 

 varit föremål för undersökning, skilja sig dessa dock betydligt 

 med afseende på den anatomiska byggnaden hos ifrågavarande 

 organ. Orsaken härtill är främst att söka i den omständig- 

 heten, att denna del af blomman och frukten hos B,, rugosum 

 har en mera komplicerad uppgift än hvad förhållandet är hos 

 C. hispanica. Hos båda arterna tjenar den nedre fruktleden 

 till att uppbära och leda byggnadsämnen till den öfre, mera 

 kraftigt utbildade delen af frukten. På denna ståndpunkt 

 står den nedre fruktleden hos C. hispanica. Och som en dy- 

 lik uppgift i allmänhet tillkommer stamorgan, kan man i den 

 omständigheten åtminstone till en del söka orsaken till den 

 stamlika byggnaden af ifrågavarande organ hos sistnämnda art. 

 Hos 11. rugosum deremot utbildas fruktämnets nedre led ej 

 blott till ett stödjande och näringsledande organ utan äfven till 

 en fröbärande fruktled, som också på grund härutaf bibehåller 

 en mera bladlik struktur. 



