U: växtens lif kan man urskilja tvenne stadier, det vege- 
tativa och det vegetatift-florala stadiet, af hvilka det förra är 
en förutsättning för det senare. En af växtens allra vigti- 
gaste uppgifter är nemligen den att utbilda en talrik och så 
väl som möjligt utrustad afkomma. Och för att detta skall 
kunna ske, är det nödvändigt, att en större eller mindre 
mängd byggnadsmaterial finnes redo att användas. Dettas an- 
skaffande åligger växtens vegetativa system. Först när detta 
nått tillräcklig utbildning, kan växten inträda i sitt andra 
utvecklingsstadinm och utbilda det florala systemet. Äfven 
hos detta kan man urskilja tvenne utvecklingsphaser. Den 
första utaf dessa, som man skulle kunna benämna den primära, 
omfattar den tidrymd, som ligger emellan tidpunkten för upp- 
trädandet af blommans första anlag och pollinationen, som af- 
slutar så att säga första akten uti blommans lif. Den andra 
utvecklingsphasen, som man i förhållande till den förra kan 
benämna den sekundära, sträcker sig från tidpunkten för det 
hanliga befruktningsämnets öfverförande till den honliga köns- 
apparaten till och med den, då fröspridningen, som bildar 
afslutningsskedet uti det forala systemets utveckling, egt rum. 
Uti hvar och en af blommans lifsphaser skulle jag vilja 
urskilja tvenne skeden, som stå till hvarandra uti en viss 
relation, på sådant sätt nemligen, att det första skedet uti 
hvar och en af dess båda lifsphaser i allmänhet har en 
större längd än det senare. De olika skedena skulle kunna 
benämnas knoppnings-, pollinations-, fruktutbildnings- och 
fröspridningsskedet. 
| De uppgifter, som hvarje särskild del af växtens florala 
region, har att fylla, äro, hvad en och samma del beträffar, 
ofta olika under dennes båda på hvarandra följande utvecklings- 
; 
