4 ELIASSON, SEKUNDÄRA, ANATOMISKA FÖRÄNDRINGAR. 
phaser, gå dock äfven stundom i samma riktning, men kunna 
under dylika förhållanden framträda med olika styrka vid skiljda 
tider. Hvad först de florala axlarne beträffar, så ligger deras 
uppgift företrädesvis uti att leda byggnadsämnen till blomman! 
och frukten samt i att uppbära dessa båda bildningar. Största 
anspråket härutinnan ställes på blomaxeln under den forala 
regionens sekundära utvecklingsphas, ty under denna utbildas 
å ena sidan fruktämnet till frukt, hvilket ofta, i synnerhet hos 
växter med kort vegetationsperiod, måste försiggå skyndsamt, 
å andra sidan ställes mycket större anspråk på de florala 
axlarnes bärförmåga genom den större tyngd, som frukten 
eger framför blomman. Mera sällan utbildas de florala axlarne 
till spridningsorgan för frukten. Några sådana fall omtalas : 
t. ex. af ASCHERSON (3).2 Äfven kunna de genom att an- 
taga lifliga färger bidraga till blommans exposition (28 p. 
162). 
Hvad blommans bladorgan beträffar, så ha under knopp- 
skedet väl egentligen endast foderbladen någon särskild upp- 
gift, i det de bilda ett skydd för de innanför liggande mera 
ömtåliga kronbladen och könsdelarne. Under pollinations- 
skedet, då blomman så att säga först börjar att funktionera, 
får hvar och en af dess delar sin särskilda uppgift att fylla.? 
I många fall torde denna ej inskränka sig till en, utan samma 
bladkrans kan ofta funktionera på mera än ett sätt. Att 
ingå närmare på dessa förhållanden är ej min afsigt, ty det 
ligger utom planen för denna afhandling och skulle dessutom 
taga för mycket både tid och utrymme i anspråk Jag hän- 
visar blott till arbeten af CH. DARWIN, HILDEBRAND, DELPINO, 
KERNER m. f. 
Efter pollinationens upphörande inträder blomman 1 ett 
nytt skede, som vi kallat fruktutbildningsskedet. Under detta 
blir det blommans förnämsta uppgift att skaffa skydd åt de 
delar, som genom pollinationen fått impuls till vidare utveck- 
! Såsom lätt inses, är blomman här tagen i en mera inskränkt betydelse 
än ofvan och såsom en motsats till frukten. Denna oegentlighet eller att 
ordet >blomma» uppfattas ena gången i en mera vidsträckt, en annan gång i 
en mera inskränkt betydelse, förekommer ofta i det följande. Af samman- 
hanget torde det dock ej vara svårt att afgöra, uti hvilken betydelse ordet 
står vid hvarje särskildt tillfälle. I sin inskränkta betydelse står blomma 
alltid som en motsats till frukt. 
2? Siffran hänvisar till literaturförteckningen. 
3 Alla de inrättningar, som påträffas uti blomman, ha under denna 
period i allmänhet till uppgift att underlätta pollinationen. , 
