16 ELIASSON, SEKUNDÄRA, ANATOMISKA FÖRÄNDRINGAR. 
bildade håligheten. Ett rätt vanligt förhållande är, att de 
yttersta frukterna sakna fröfjun och inneslutas i en djup 
ränna, som bildas derigenom, att holkbladens sidodelar böjas 
inåt. 
Ett och annat, som ej berör holkbladens yttre förhål- 
landen, torde vara skäl att påpeka, innan jag inlåter mig på 
en närmare framställning af deras anatomiska byggnad. Så 
har jag för att ej behöfva att tidt och ofta upprepa samma 
benämningar och för att undvika eljest nödvändiga långa om- 
skrifningar betecknat de särskilda snitten, hvilka framställa 
bladets byggnad på olika punkter och under olika stadier med. 
siffror, de särskilda partierna å hvarje snitt hafva betecknats 
med stora bokstäfver A. B. o. s. v. Dessa motsvaras å figu- 
rerna af små bokstäfver. I allmänhet taget består hvart och 
ett af dessa partier af ett slags väfnad, stundom kan det 
dock bestå af flera. Vidare har jag vid beskrifningen af 
bladets struktur tänkt mig organet i den upprätta ställning, 
som det alltid, fastän vid olika tider mer eller mindre utpräg- 
ladt, intager, och kommer således att tala om bladets inre d. v. s. 
mot korgens centrum vända och dess yttre sida, ej om dess 
öfver- och undersida, hvilket dock skulle vara precist detsamma. 
Med afseende på en del uttryck, som i det följande komma 
att användas, märkes, att tangential har den vanliga betydelsen 
och utmärker en riktning, parallel med organets yta. Den 
häremot vinkelräta riktningen benämnes än radial än dorsi- 
ventral. Dessa båda benämningar ha dock här alldeles samma 
betydelse. Orsaken, hvarför benämningen radial så ofta blifvit 
brukad i samma betydelse som dorsiventral, är den, att holk- 
bladet, som alltid bibehåller sin karakter af att vara ett dorsi- 
ventralt bygdt organ, dock i många fall bildar en så godt som 
sluten cylinder, i det dess båda sidodelar böjas inåt så starkt, 
att de båda bladkanterna komma att ligga helt nära hvarandra. 
Snitten, som i det följande komma att närmare beskrifvas, 
äro tagna på tvenne olika punkter, nämligen dels genom bla- 
dets halfva höjd, dels genom dess bas eller ungefär vid den 
punkt, der holkbladet öfvergår uti blomfästet. Men för att 
få utredt, i hvad mån byggnaden i bladets öfriga delar, 
som ej beröras af dessa snitt, kan skilja sig från den, som de 
ha att uppvisa, har jag i de allra flesta fall lagt snitt ge- 
nom ett större antal punkter, belägna mellan bladets spets 
och bas på ett ungefär lika stort afstånd från hvarandra. 
